# Az Európai Unió C 64/2014

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2014.064.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 64 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 57. évfolyam2014. március 4. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2014.064.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 64

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

57. évfolyam2014. március 4.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK
  Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése

  A 26. ülésszakra az etiópiai Addisz-Abebában került sor 2013. november 25. és 27. között. |
| 2014/C 064/01 | A 2013. november 25-i, hétfői ülés jegyzőkönyve | 1 |
| 2014/C 064/02 | A 2013. november 26-i, keddi ülés jegyzőkönyve | 5 |
| 2014/C 064/03 | A 2013. november 27-i, szerdai ülés jegyzőkönyve | 8 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK
  Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése

  A 26. ülésszakra az etiópiai Addisz-Abebában került sor 2013. november 25. és 27. között.

Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése

A 26. ülésszakra az etiópiai Addisz-Abebában került sor 2013. november 25. és 27. között.

2014/C 064/01

A 2013. november 25-i, hétfői ülés jegyzőkönyve

1

2014/C 064/02

A 2013. november 26-i, keddi ülés jegyzőkönyve

5

2014/C 064/03

A 2013. november 27-i, szerdai ülés jegyzőkönyve

8

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusa a jogszabálytervezetben javasolt jogalaptól függ.)

Parlamenti bizottságok rövidítései

| AFET | Külügyi Bizottság |
| --- | --- |
| DEVE | Fejlesztési Bizottság |
| INTA | Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság |
| BUDG | Költségvetési Bizottság |
| CONT | Költségvetési Ellenőrző Bizottság |
| ECON | Gazdasági és Monetáris Bizottság |
| EMPL | Foglalkoztatási és Szociális Bizottság |
| ENVI | Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság |
| ITRE | Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság |
| IMCO | Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság |
| TRAN | Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság |
| REGI | Regionális Fejlesztési Bizottság |
| AGRI | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság |
| PECH | Halászati Bizottság |
| CULT | Kulturális és Oktatási Bizottság |
| JURI | Jogi Bizottság |
| LIBE | Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság |
| AFCO | Alkotmányügyi Bizottság |
| FEMM | Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság |
| PETI | Petíciós Bizottság |
| DROI | Emberi Jogi Albizottság |
| SEDE | Biztonság- és Védelempolitikai Albizottság |

AFET

Külügyi Bizottság

DEVE

Fejlesztési Bizottság

INTA

Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság

BUDG

Költségvetési Bizottság

CONT

Költségvetési Ellenőrző Bizottság

ECON

Gazdasági és Monetáris Bizottság

EMPL

Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

ENVI

Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság

ITRE

Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

IMCO

Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság

TRAN

Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

REGI

Regionális Fejlesztési Bizottság

AGRI

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság

PECH

Halászati Bizottság

CULT

Kulturális és Oktatási Bizottság

JURI

Jogi Bizottság

LIBE

Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

AFCO

Alkotmányügyi Bizottság

FEMM

Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság

PETI

Petíciós Bizottság

DROI

Emberi Jogi Albizottság

SEDE

Biztonság- és Védelempolitikai Albizottság

Képviselőcsoportok rövidítései

| PPE | az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) Képviselőcsoportja |
| --- | --- |
| S&D | az Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoport |
| ALDE | Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoport |
| ECR | Európai Konzervatívok és Reformisták Képviselőcsoport |
| Verts/ALE | a Zöldek/az Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportja |
| GUE/NGL | az Egységes Európai Baloldal/az Északi Zöld Baloldal Képviselőcsoportja |
| EFD | a Szabadság és Demokrácia Európája képviselőcsoport |
| NI | Független képviselők |

PPE

az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) Képviselőcsoportja

S&D

az Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoport

ALDE

Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoport

ECR

Európai Konzervatívok és Reformisták Képviselőcsoport

Verts/ALE

a Zöldek/az Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportja

GUE/NGL

az Egységes Európai Baloldal/az Északi Zöld Baloldal Képviselőcsoportja

EFD

a Szabadság és Demokrácia Európája képviselőcsoport

NI

Független képviselők

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése A 26. ülésszakra az etiópiai Addisz-Abebában került sor 2013. november 25. és 27. között.

| 4.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/1

---

A 2013. NOVEMBER 25-I, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

2014/C 64/01

Tartalom

Hivatalos megnyitóülés

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A nem parlamenti képviselők akkreditációja

| 1. | A napirend elfogadása (AP101.510) |
| --- | --- |

1.

| 2. | A Közös Parlamenti Közgyűlés 25. ülésszakának utolsó két üléséről készült jegyzőkönyv jóváhagyása (HL C 328., 2013. november 12.) |
| --- | --- |

2.

| 3. | A társelnökök közleményei, beleértve a 2013. november 24-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is |
| --- | --- |

3.

| 4. | Andris Piebalgs, az Európai Bizottság fejlesztésért felelős tagjának felszólalása |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vita Andris Piebalgsszal, az Európai Bizottság fejlesztésért felelős tagjával - szólítás jelentkezés alapján |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az Európai Bizottsághoz intézett kérdések órája |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az Európai Bizottság intézkedései a Közös Parlamenti Közgyűlés 25. ülésszakán elfogadott állásfoglalások tekintetében |
| --- | --- |

7.

| 8. | Dél–dél irányú és háromoldalú együttműködés: az AKCS-országok előtt álló lehetőségek és kihívások |
| --- | --- |

8.

A 2013. NOVEMBER 25-I, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 11.00-kor megnyitják.)

Hivatalos megnyitóülés

Az alábbi személyek szólalnak fel a Közgyűlés előtt:

Abadula Gemeda Dago, az etióp Népi Képviselőház elnöke, Joyce Laboso, a Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke, Patrice Tirolien, a Közös Parlamenti Közgyűlés alelnöke, valamint Hailemariam Dessalegn, Etiópia miniszterelnöke.

(Az ülést 12.10-kor berekesztik, majd 15.10-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Joyce LABOSO

társelnök

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A társelnök köszönti valamennyi résztvevőt.

A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A társelnök bejelenti, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak listáját az AKCS-államok hatóságai és az Európai Parlament által továbbított formában mellékletként csatolják a jegyzőkönyvhöz.

A nem parlamenti képviselők akkreditációja

A társelnök bejelenti, hogy két kérelem érkezett be nem parlamenti képviselők akkreditációjára vonatkozóan a Cotonoui Megállapodás 17. cikkének (1) bekezdése, valamint a Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzata 1. cikkének (2) bekezdése értelmében vis maior kivételes esetek miatt. A képviselők nevét jegyzőkönyvbe veszik, és a nevek jegyzékét mellékelik e jegyzőkönyvhöz.

1.   A napirend elfogadása (AP101.510)

A napirendet az e jegyzőkönyvben foglaltak szerint elfogadják.

2.   A Közös Parlamenti Közgyűlés 25. ülésszakának utolsó két üléséről készült jegyzőkönyv jóváhagyása (HL C 328., 2013. november 12.)

A jegyzőkönyveket elfogadják.

3.   A társelnökök közleményei, beleértve a 2013. november 24-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is

A társelnök beszámol a 2013. november 24-i elnökségi ülés eredményeiről.

Az alábbi határozatok születnek:

| a) | Az állandó bizottságok megszövegezik a következő jelentéseket: | Politikai Ügyek Bizottsága







  — | a nemzeti megbékélés kihívásai a konfliktus és válság sújtotta államokban |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Az állandó bizottságok megszövegezik a következő jelentéseket:

Politikai Ügyek Bizottsága

—

a nemzeti megbékélés kihívásai a konfliktus és válság sújtotta államokban

| | Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság







  — | a magánszféra stratégiai fejlesztése, a fenntartható és inkluzív fejlődésre irányuló innovációt is ideértve |
| --- | --- | --- |

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

—

a magánszféra stratégiai fejlesztése, a fenntartható és inkluzív fejlődésre irányuló innovációt is ideértve

| | Szociális és Környezetvédelmi Bizottság







  — | a gyermekhalandóság és az alultápláltság társadalmi és gazdasági következményei az AKCS-országokban |
| --- | --- | --- |

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

—

a gyermekhalandóság és az alultápláltság társadalmi és gazdasági következményei az AKCS-országokban

| b) | Az eljárási szabályzat módosításainak tervezetét jóváhagyás céljából a Közgyűlés elé terjesztik. |
| --- | --- |

b)

Az eljárási szabályzat módosításainak tervezetét jóváhagyás céljából a Közgyűlés elé terjesztik.

| c) | A 11. regionális ülésre 2014. február 12. és 14. között kerül sor Port Louis-ban (Mauritius). |
| --- | --- |

c)

A 11. regionális ülésre 2014. február 12. és 14. között kerül sor Port Louis-ban (Mauritius).

| d) | 2014. január 29. és 31. között tényfeltáró missziót küldenek Zimbabwébe. |
| --- | --- |

d)

2014. január 29. és 31. között tényfeltáró missziót küldenek Zimbabwébe.

| e) | Választási megfigyelő missziót küldenek Madagaszkárra a 2013. december 20-i elnöki és parlamenti választások második fordulójának megfigyelése céljából. |
| --- | --- |

e)

Választási megfigyelő missziót küldenek Madagaszkárra a 2013. december 20-i elnöki és parlamenti választások második fordulójának megfigyelése céljából.

| f) | A Közgyűlés és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság közötti együttműködésre vonatkozó módosítások tervezetét írásbeli eljárás keretében megvalósuló konzultáció céljából benyújtják a Politikai Ügyek Bizottságához. |
| --- | --- |

f)

A Közgyűlés és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság közötti együttműködésre vonatkozó módosítások tervezetét írásbeli eljárás keretében megvalósuló konzultáció céljából benyújtják a Politikai Ügyek Bizottságához.

| g) | A Kormányközi Fejlesztési Hatóság Interparlamentáris Uniója (IPU-IGAD) számára megfigyelői státuszt biztosítanak a Közgyűlésben. |
| --- | --- |

g)

A Kormányközi Fejlesztési Hatóság Interparlamentáris Uniója (IPU-IGAD) számára megfigyelői státuszt biztosítanak a Közgyűlésben.

| h) | A Közös Parlamenti Közgyűlés 27. ülésszakára 2014. március 17. és 19. között Strasbourgban, 28. ülésszakára pedig 2014. december 1. és 3. között Vanuatuban kerül sor. |
| --- | --- |

h)

A Közös Parlamenti Közgyűlés 27. ülésszakára 2014. március 17. és 19. között Strasbourgban, 28. ülésszakára pedig 2014. december 1. és 3. között Vanuatuban kerül sor.

Felszólalók: Michèle Rivasi és Michael Gahler.

A társelnök bejelenti, hogy a határidők a következőképpen alakulnak:

| — | a (Nagy-tavak régión belüli biztonságról és a Comore-szigeteken uralkodó helyzetről szóló) kompromisszumos állásfoglalásokra vonatkozó módosítások tekintetében: 2013. november 26., kedd 12.00. |
| --- | --- |

—

a (Nagy-tavak régión belüli biztonságról és a Comore-szigeteken uralkodó helyzetről szóló) kompromisszumos állásfoglalásokra vonatkozó módosítások tekintetében: 2013. november 26., kedd 12.00.

| — | a szavazási módokra vonatkozó kérések tekintetében: 2013. november 27., szerda 10.00, írásban. |
| --- | --- |

—

a szavazási módokra vonatkozó kérések tekintetében: 2013. november 27., szerda 10.00, írásban.

4.   Andris Piebalgs, az Európai Bizottság fejlesztésért felelős tagjának felszólalása

Andris Piebalgs, az Európai Bizottság fejlesztésért felelős tagja áttekinti mindazon előrelépéseket, amelyeket egyrészről a millenniumi fejlesztési célok (MFC-k) teljesítése terén a 2015 utáni fejlesztési keret összefüggésében, másrészről pedig a következő hét évre történő tervezésben sikerült elérni. Egyúttal hangsúlyozza, hogy a szegénység ellen és a fenntarthatóság érdekében folytatott küzdelem ugyanazon érme két oldala. Kifejti, hogy egységes célokra, valamint a kormányzatok, az egyének, a civil társadalom és a magánszféra közreműködésével megvalósuló új globális szerződésre van szükség. Piebalgs biztos egyértelműen kijelenti, hogy az Európai Unió változatlanul elkötelezett az iránt, hogy minden tőle telhetőt megtegyen a millenniumi fejlesztési célok 2015-ig történő gyakorlati megvalósítása érdekében. Egyúttal üdvözli az ENSZ millenniumi fejlesztési célokkal összefüggésben 2013 szeptemberében New Yorkban tartott különleges rendezvény eredményeit.

5.   Vita Andris Piebalgsszal, az Európai Bizottság fejlesztésért felelős tagjával - szólítás jelentkezés alapján

Az eszmecsere többek között az alábbi témákra összpontosít: nemi kérdések és a női nemi szervek megcsonkítása; oktatás és szakképzés a 2015 utáni menetrend részeként; munkahely-teremtési stratégia; élelmezésbiztonság és élelmezés; bioüzemanyagok; fejlesztésfinanszírozás; a megújuló energiához való hozzáférés; az uniós adományozók közötti koordináció; a gyermekhalandóság csökkentésére irányuló etiópiai erőfeszítések; elosztási kulcs és differenciálás a tizenegyedik Európai Fejlesztési Alap (EFA) keretében és a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez szükséges finanszírozásra vonatkozó kötelezettségvállalások; valamint a gazdasági partnerségi megállapodások aktuális állása.

Felszólalók: Ana Gomes, Christophe Lutundula (Kongói Demokratikus Köztársaság), Abdourahamane Chegou (Niger), Komi Selom Klassou (Togo), Michèle Rivasi, Tesfaye Daba (Etiópia), Gay Mitchell, Nita R.K. Deerpalsing (Mauritius), Olle Schmidt, Mariya Gabriel, Maria Da Graça Carvalho, Horst Schnellhardt, Christa Klaß, Adjedoue Weidou (Csád), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghána), Odirile Motlhale (Botswana), Boniface Yehouetome (Benin), Philippe Boulland, Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Mo-Mamo Karerwa (Burundi) és Lucie Milebou (Gabon).

Piebalgs biztos válaszol a képviselők által feltett kérdésekre, jelentkezés alapján történő szólítás szerint.

6.   Az Európai Bizottsághoz intézett kérdések órája

Összesen 21 kérdést tettek fel az Európai Bizottságnak.

A Bizottság a kérdéseket korábban, írásban válaszolta meg. Piebalgs biztos szóbeli választ ad a következő szerzőktől származó kiegészítő kérdésekre:

| | a Derek Vaughan által benyújtott 1. sz. kérdés az éghajlatváltozásról és a millenniumi fejlesztési célok finanszírozásáról; |
| --- | --- |

a Derek Vaughan által benyújtott 1. sz. kérdés az éghajlatváltozásról és a millenniumi fejlesztési célok finanszírozásáról;

| | a Miguel Angel Martínez Martínez által benyújtott 2. sz. kérdés az AKCS-országokban megvalósuló fenntartható fejlődés és az éghajlatváltozás elleni küzdelem 2015 utáni menetrendbe történő beillesztésének megvalósítási módjáról; |
| --- | --- |

a Miguel Angel Martínez Martínez által benyújtott 2. sz. kérdés az AKCS-országokban megvalósuló fenntartható fejlődés és az éghajlatváltozás elleni küzdelem 2015 utáni menetrendbe történő beillesztésének megvalósítási módjáról;

| | az Enrique Guerrero Salom által benyújtott 5. sz. kérdés az EU és Afrika, valamint és az EU és a Száhil öv közötti stratégiákról; |
| --- | --- |

az Enrique Guerrero Salom által benyújtott 5. sz. kérdés az EU és Afrika, valamint és az EU és a Száhil öv közötti stratégiákról;

| | az Ana Gomes által benyújtott 6. sz. kérdés a médiaszabadsággal és a politikai rendszert bírálókkal szembeni erőszakos fellépésről Angolában; |
| --- | --- |

az Ana Gomes által benyújtott 6. sz. kérdés a médiaszabadsággal és a politikai rendszert bírálókkal szembeni erőszakos fellépésről Angolában;

| | a Mariya Gabriel által benyújtott 7. sz. kérdés az Úr Ellenállási Hadserege (LRA) elleni küzdelemről; |
| --- | --- |

a Mariya Gabriel által benyújtott 7. sz. kérdés az Úr Ellenállási Hadserege (LRA) elleni küzdelemről;

| | az Olle Schmidt által benyújtott 8. sz. kérdés az emberkereskedelemről és az illegális bevándorlásról; |
| --- | --- |

az Olle Schmidt által benyújtott 8. sz. kérdés az emberkereskedelemről és az illegális bevándorlásról;

| | a (Niccolò Rinaldi által felváltott) Marielle de Sarnez által benyújtott 10. sz. kérdés a gyermekek alultápláltsága elleni küzdelemről; |
| --- | --- |

a (Niccolò Rinaldi által felváltott) Marielle de Sarnez által benyújtott 10. sz. kérdés a gyermekek alultápláltsága elleni küzdelemről;

| | a Fiona Hall által benyújtott 12. sz. kérdés az afrikai immunizáció finanszírozásáról; |
| --- | --- |

a Fiona Hall által benyújtott 12. sz. kérdés az afrikai immunizáció finanszírozásáról;

| | a Michèle Rivasi által benyújtott 13. sz. kérdés az oltóanyagok területén működő köz- és magánszféra közötti partnerségek átláthatóságáról; |
| --- | --- |

a Michèle Rivasi által benyújtott 13. sz. kérdés az oltóanyagok területén működő köz- és magánszféra közötti partnerségek átláthatóságáról;

| | a Jo Leinen által benyújtott 14. sz. kérdés a földharácsolásról, ezzel összefüggésben pedig a termőföldek, erdők és halászati területek használatának felelősségteljes irányítására vonatkozó önkéntes ENSZ-iránymutatások végrehajtásáról; |
| --- | --- |

a Jo Leinen által benyújtott 14. sz. kérdés a földharácsolásról, ezzel összefüggésben pedig a termőföldek, erdők és halászati területek használatának felelősségteljes irányítására vonatkozó önkéntes ENSZ-iránymutatások végrehajtásáról;

| | a Catherine Bearder által benyújtott 15. sz. kérdés a bioüzemanyagokról és a földtulajdoni jogokról; |
| --- | --- |

a Catherine Bearder által benyújtott 15. sz. kérdés a bioüzemanyagokról és a földtulajdoni jogokról;

| | a Gay Mitchell által benyújtott 18. sz. kérdés a stressztűrő képességről és a katasztrófák kockázatának mérsékléséről az AKCS-országokban; |
| --- | --- |

a Gay Mitchell által benyújtott 18. sz. kérdés a stressztűrő képességről és a katasztrófák kockázatának mérsékléséről az AKCS-országokban;

| | a Lautafi F.S. Purcell (Szamoa) által benyújtott 19. sz. kérdés az AKCS-országcsoport jövőjéről; |
| --- | --- |

a Lautafi F.S. Purcell (Szamoa) által benyújtott 19. sz. kérdés az AKCS-országcsoport jövőjéről;

| | a Patrice Tirolien által benyújtott 20. sz. kérdés a 2020 utáni EU–AKCS partnerségről; |
| --- | --- |

a Patrice Tirolien által benyújtott 20. sz. kérdés a 2020 utáni EU–AKCS partnerségről;

| | a (Derek Vaughan által felváltott) Michael Cashman által benyújtott 21. sz. kérdés a Cotonoui Megállapodás harmadik felülvizsgálatáról. |
| --- | --- |

a (Derek Vaughan által felváltott) Michael Cashman által benyújtott 21. sz. kérdés a Cotonoui Megállapodás harmadik felülvizsgálatáról.

A 3., 4., 11. és 17. sz. kérdések szerzői nem tettek fel kiegészítő kérdéseket.

A 9. és 16. sz. kérdések szerzői nincsenek jelen.

7.   Az Európai Bizottság intézkedései a Közös Parlamenti Közgyűlés 25. ülésszakán elfogadott állásfoglalások tekintetében

Az aktába feltételt nyert a Közös Parlamenti Közgyűlés által Brüsszelben elfogadott állásfoglalások bizottsági nyomon követéséről szóló dokumentum.

8.   Dél–dél irányú és háromoldalú együttműködés: az AKCS-országok előtt álló lehetőségek és kihívások

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

Társelőadók: Elvis Mutiri wa Bashara (Kongói Demokratikus Köztársaság) és Jean-Jacob Bicep.

Jean-Jacob Bicep ismerteti a jelentést a két társelőadó nevében.

Felszólalók: Christophe Lutundula (Kongói Demokratikus Köztársaság), Andre R. Worrel (Barbados), Hans-Peter Mayer, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Marlene Mizzi, Niccolò Rinaldi, Netty Baldeh (Gambia), François Alfonsi, Peter Štastný, Dharamkumar Seeraj (Guyana), Christina Gutierrrez-Cortines, Nita R.K. Deerpalsing (Mauritius), Piet Van der Walt (Namíbia), Adjedoue Weidou (Csád), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe) és Peter Craig-Mcquaide (Európai Bizottság).

A képviselők hangsúlyozzák az együttműködés új formáinak fontosságát, ami lehetővé tenné a feltörekvő országok számára a fokozott szerepvállalást, tekintettel a fejlesztési segély folyamatos csökkenésére, valamint annak szükségességére, hogy tapasztalataikból tanuljanak. A képviselők ugyanakkor hangsúlyozzák, hogy annak érdekében, hogy egy ilyen együttműködés hosszabb távon fenntartható fejlődést eredményezzen és hozzájáruljon a gazdasági növekedéshez, azt a technológiák és a know-how átadásának kell kísérnie. A kutatásnak és az innovációnak szintén elengedhetetlen szerepet kell játszania egy ilyen jellegű együttműködésben.

(Az ülést 18.35-kor berekesztik.)

Joyce LABOSO

Patrice TIROLIEN

társelnökök

Alhaj Muhammad MUMUNI és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

| 4.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/5

---

A 2013. NOVEMBER 26-I, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

2014/C 64/02

Tartalom

| 1. | 1 számú sürgős téma: biztonság a Nagy-tavak régióban |
| --- | --- |

1.

| 2. | A jogállamiság, valamint a pártatlan és független bírói kar szerepének tiszteletben tartása |
| --- | --- |

2.

| 3. | Intézményi együttműködés az Afrikai Unió és az Európai Unió között |
| --- | --- |

3.

| 4. | A legeltető állattenyésztés társadalmi és környezeti hatásai az AKCS-országokban |
| --- | --- |

4.

| 5. | A fejlesztési támogatás irányításának új formája felé |
| --- | --- |

5.

| i. | A természeti erőforrások felhasználása |
| --- | --- |

i.

| ii. | Költségvetési reform és a javak újraelosztása |
| --- | --- |

ii.

| iii. | Decentralizált együttműködés |
| --- | --- |

iii.

| 6. | Egyéb kérdések |
| --- | --- |

6.

A 2013. NOVEMBER 26-I, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 9.15-kor megnyitják.)

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

társelnök

1.   számú sürgős téma: biztonság a Nagy-tavak régióban

Jose Costa Pereira (EKSZ) előadást tart a Nagy-tavak régión belüli biztonságról.

Felszólalók: Mariya Gabriel, Laurent Ngon-Baba (Közép-afrikai Köztársaság), Norbert Neuser, Christophe Lutundula (Kongói Demokratikus Köztársaság), Fiona Hall, Tesfaye Daba (Etiópia), Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Jean-Jacob Bicep, Adjedoue Weidou (Csád), Jacob Oulanyah (Uganda), Dambert René Ndouane (Kongói Köztársaság), Slavi Binev, Simon Vuwa Kaunda (Malawi), Hans-Peter Mayer, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigéria), Louis Michel és Ana Gomes.

A felszólalók üdvözlik a Kongói Demokratikus Köztársaság (DRC) keleti részében bekövetkezett legújabb fejleményeket, nevezetesen az M23 mozgalom vereségét. A képviselők ugyanakkor hangsúlyozzák, hogy a katonai megoldás önmagában nem elegendő, és aggodalmukat fejezik ki a humanitárius válság és az emberi jogok megsértése miatt (különösen a nők és gyermekek esetében). A felszólalók megemlítik annak szükségességét, hogy a DRC kormánya széles körű politikai és intézményi reformokat vezessen be, különösen a biztonsági ágazatban. Ehhez a nemzetközi közösség folyamatos közreműködésére lenne szükség, amint azt a 2013 februárjában aláírt keretmegállapodás is kimondja. Emellett szükség van a természeti erőforrások kifosztásának megakadályozására is, mivel az konfliktusokat szít a DCR területén és a Nagy-tavak térségében.

2.   A jogállamiság, valamint a pártatlan és független bírói kar szerepének tiszteletben tartása

Politikai Ügyek Bizottsága

Társelőadók: Dharamkumar Seeraj (Guyana) és Filip Kaczmarek.

Filip Kaczmarek és Dharamkumar Seeraj (Guyana) ismerteti a jelentést.

Felszólalók: Mariya Gabriel, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Juan Fernando Lopez Aguilar, Laurent Ngon-Baba (Közép-afrikai Köztársaság), Olle Schmidt, Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius), François Alfonsi, Tesfaye Daba (Etiópia), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghána), Moses Y. Kollie (Libéria), Hans-Peter Mayer, Abdourahamane Chegou (Niger), Derek Vaughan, Adjedoue Weidou (Csád), Ana Gomes, Komi Selom Klassou (Togo), Jacob Oulanyah (Uganda), Joyce Laboso (Kenya) és Francesca Mosca (Európai Bizottság).

A képviselők hangsúlyozzák a jogalkotás, a végrehajtás és az igazságszolgáltatás közötti egyensúly megteremtésének fontosságát, és rávilágítanak arra, hogy a jogállamiság tiszteletben tartásának elmulasztása milyen következményekkel jár a korrupció, a beruházások hiánya és a gazdasági hanyatlás összefüggésében. Egyúttal ragaszkodnak ahhoz, hogy a bírák és ügyészek esetében független kinevezési eljárást és fegyelmi rendszert kell bevezetni, és rámutatnak arra, hogy az hozzáértő bírói testület egy hosszú távú folyamat eredménye, és fiatal kortól fogva megköveteli a polgári ismeretek módszeres oktatását. A képviselők egyúttal ösztönzik a bevált gyakorlatok cseréjét a hasonló tapasztalatokkal rendelkező AKCS-országok között, és folyamatos támogatást kérnek a kapacitásépítéshez.

Dharamkumar Seeraj (Guyana) és Filip Kaczmarek társelőadók lezárják a vitát.

Francesca Mosca (Európai Bizottság) záró megjegyzéseket tesz.

3.   Intézményi együttműködés az Afrikai Unió és az Európai Unió között

Kiinduló vita

Erastus Mwencha, az Afrikai Unió Bizottságának elnökhelyettese előadást tart az Afrikai Unió és az Európai Unió közötti intézményi együttműködésről.

Felszólalók: Gay Mitchell, Ana Gomes, Olle Schmidt, Adjedoue Weidou (Csád), Jean-Jacob Bicep, Slavi Binev, Peter Štastný, Jo Leinen, Tesfaye Daba (Etiópia), Mariya Gabriel, James Kembi-Gitura (Kenya).

Noha az Afrikai Uniónak nem feltétlenül kell pontosan az Európai Unió modelljét követnie, törekednie kell a kulcsfontosságú elvek érvényesítésére, így például az államok közötti kölcsönös függőség és minden szinten a szolidaritás növelésére. Egyes képviselők sajnálatukat fejezik ki amiatt, hogy a segélyeket nem költötték el hatékonyan, és a partnerség alapját képező közös értékeket nem ültették át a gyakorlatba. Némelyek rávilágítanak a sokrétű, változó földrajzi összetételű fórumok működésének bonyolult jellegére. Az AKCS-tagok biztosítják kollégáikat afelől, hogy az új partnerekkel ápolt kapcsolatok elmélyítése nem hátráltatja majd az Európai Unióval fennálló, nagy múltú partnerségüket. A képviselők egyúttal szorosabb együttműködést szorgalmaznak a globális kérdésekben, így például a bevándorlást és az éghajlatváltozást illetően.

Erastus Mwencha válaszol a képviselők által feltett kérdésekre.

Francesca Mosca (Európai Bizottság) és Jose Costa Pereira (EKSZ) lezárja a vitát.

(Az ülést 12.15-kor berekesztik, majd 15.08-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Joyce LABOSO

társelnök

4.   A legeltető állattenyésztés társadalmi és környezeti hatásai az AKCS-országokban

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

Társelőadók: Abdourahamane Chégou (Niger) és Fiona Hall.

Fiona Hall és Abdourahamane Chégou (Niger) ismerteti a jelentést.

Felszólalók: Boniface Yehouetome (Benin), Horst Schnellhardt, Norbert Neuser, Catherine Bearder, Michèle Rivasi, Selom Klassou (Togo), Edit Bauer, Christa Klaß és Peter Craig-McQuaide (Európai Bizottság).

A képviselők hangsúlyozzák a legeltető állattenyésztés fontosságát, valamint annak hozzájárulását nem csupán az afrikai országok gazdaságához, hanem a jelentős ágazatokhoz is, mint például az egészségügy, a környezetvédelem és az élelmezésbiztonság. A képviselők egyúttal kiemelik a legeltető állattenyésztés egyfajta életformaként betöltött alapvető szerepét, valamint a több száz éves múlttal rendelkező kulturális és hagyományos értékekkel fennálló kapcsolatát.

A társelőadók lezárják a vitát.

5.   A fejlesztési támogatás irányításának új formája felé

Vita állásfoglalás nélkül

i.   A természeti erőforrások felhasználása

Felszólalók: Louis Michel, Boniface Yehouetome (Benin), Horst Schnellhardt, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Patrice Tirolien, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Fiona Hall, Tesfaye Daba (Etiópia), Michèle Rivasi, Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Slavi Binev, Abdourahamane Chegou (Niger), Christa Klaß, Adjedoue Weidou (Csád), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe) és Peter Craig-McQuaide (Európai Bizottság).

A képviselők kérik, hogy a parlamentek biztosítsák a kormányok elszámoltathatóságát annak érdekében, hogy a polgárok számára maximalizálják a természeti erőforrások kitermeléséből származó előnyöket. Egyúttal hangsúlyozzák az átláthatóság javításának és a jó kormányzás előmozdításának fontosságát a korrupció, az adócsalás és az egyéb illegális pénzügyi kiáramlások elleni küzdelemben.

ii.   Költségvetési reform és a javak újraelosztása

Anthony Mothae Maruping, az Afrikai Unió gazdasági ügyekért felelős biztosa előadást tart a költségvetési reformról és a javak újraelosztásáról.

Felszólalók: Edit Bauer, Ole Christensen, Niccolò Rinaldi, François Alfonsi, Abdikadir Aden (Kenya), Slavi Binev, Abdourahamane Chegou (Niger), Virgilio de Fontes Pereira (Angola), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Louis Michel, Ana Gomes és Peter Craig-McQuaide (Európai Bizottság).

A képviselők hangsúlyozzák a hatékony adórendszerek kialakításának és a jogszabályok betartatásának fontosságát annak biztosítása szempontjából, hogy a bevételeket beszedik, elszámolják, valamint hatékonyan és méltányosan osztják el a polgárok javára, továbbá felszólítanak a fenntartható és inkluzív fejlődés előmozdítására és a szegénység felszámolására.

Anthony Mothae Maruping lezárja a vitát.

iii.   Decentralizált együttműködés

Jalal Abdel-Latif, az ENSZ Afrikai Gazdasági Bizottságának képviselője előadást tart a decentralizált együttműködésről.

A képviselők kiemelik a decentralizált együttműködés hozzáadott értékét a részvételi megközelítések előmozdításának eszközeként, amelyek célja a felelősségvállalás és a szerepvállalás előmozdítása például a civil társadalom különböző formákban történő bevonásával. Egyúttal hangsúlyozzák, hogy az ilyen jellegű együttműködés jelentősen hozzájárult a szegénység csökkentéséhez és a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez, ráadásul a többoldalú vagy kétoldalú adományozókhoz képest kevesebb erőforrás felhasználásával. A decentralizált együttműködés sikeréhez azonban erős és tartós politikai támogatásra van szükség. Arra is felhívják a figyelmet, hogy a decentralizált költségvetési támogatás olyan eszköz, amely lehetővé teheti a segélyek elosztását abban az esetben, ha a központi kormányzat részére biztosított költségvetési támogatást felfüggesztik.

Felszólalók: Horst Schnellhardt, Myriam Ouedraogo Zare (Burkina Faso), Norbert Neuser, Catherine Bearder, Abdikadir Aden (Kenya), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Abdourahamane Chegou (Niger), Peter Šťastný, Selom Klassou (Togo) és Louis Michel.

Peter Craig-Mcquaide (Európai Bizottság) lezárja a vitát.

6.   Egyéb kérdések

Louis Michel társelnök bejelenti, hogy két társelnök engedélyt kapott egy addisz-abebai börtön meglátogatására 2013. november 27-én.

(Az ülést 18.30-kor berekesztik.)

Joyce LABOSO

Louis MICHEL

társelnökök

Alhaj Muhammad MUMUNI és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

| 4.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/8

---

A 2013. NOVEMBER 27-I, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

2014/C 64/03

Tartalom

| 1. | A zöld növekedés gazdaságának szerepe Etiópia fenntartható fejlődésének biztosításában |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rolandas Krisciunas, litván külügyminiszter-helyettes és az Európai Unió Tanácsa hivatalban lévő elnökének felszólalása |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo, Szamoa miniszterelnök-helyettesének, külügyi és kereskedelmi miniszterének, valamint az AKCS-tanács soros elnökének felszólalása |
| --- | --- |

3.

| 4. | A Tanácshoz intézett kérdések órája |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vita a Tanáccsal – szólítás jelentkezés alapján |
| --- | --- |

5.

| 6. | 2. sz. sürgős téma: a Comore-szigeteken uralkodó helyzet |
| --- | --- |

6.

| 7. | A 2013. november 25-i, hétfői ülés jegyzőkönyvének jóváhagyása |
| --- | --- |

7.

| 8. | A nigériai Abujában 2013. július 17-19-én tartott 10. regionális ülésről (nyugat-afrikai térség) szóló jelentés – a társelnökök jelentése |
| --- | --- |

8.

| 9. | A műhelytalálkozók összefoglaló jelentései |
| --- | --- |

9.

| 10. | A 2013. november 26-án, kedden tartott délelőtti és délutáni ülések jegyzőkönyvének jóváhagyása. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A női nemi szervek megcsonkítása elleni küzdelem |
| --- | --- |

11.

| 12. | A millenniumi fejlesztési célok afrikai megvalósítása |
| --- | --- |

12.

| 13. | A gazdasági és szociális partnerek jelentése |
| --- | --- |

13.

| 14. | Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekbe foglalt állásfoglalási indítványokról |
| --- | --- |

14.

| 15. | Szavazás sürgős állásfoglalási indítványokról |
| --- | --- |

15.

| 16. | Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának módosításairól szóló szavazás |
| --- | --- |

16.

| 17. | Egyéb kérdések |
| --- | --- |

17.

| 18. | A Közös Parlamenti Közgyűlés 27. ülésszakának időpontja és helye |
| --- | --- |

18.

| I. Melléklet | A közös parlamenti közgyűlés tagjainak névsora (abc sorrendben) |
| --- | --- |

I. Melléklet

| II. Melléklet | A 2013. november 25–27-én addisz-abebában (etiópia) tartott ülésszak jelenléti íve |
| --- | --- |

II. Melléklet

| III. Melléklet | A nem parlamenti küldöttek akkreditálása |
| --- | --- |

III. Melléklet

| IV. Melléklet | Elfogadott szövegek |
| --- | --- |

IV. Melléklet

| — | Állásfoglalás a jogállamiság elvének tiszteletben tartásáról és a pártatlan és független igazságszolgáltatás szerepéről (ACP-EU/101.521/13/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás a dél-dél együttműködésről és a háromoldalú együttműködésről: az AKCS-országok előtt álló lehetőségek és kihívások (ACP-EU/101.516/13/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás a legeltető állattenyésztés társadalmi és környezeti hatásairól az AKCS-országokban (ACP-EU/101.526/13/fin) |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás a biztonságról a Nagy-tavak régióban (ACP-EU/101.541/13/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | A Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának módosításai (AP101.347) |
| --- | --- |

—

A 2013. NOVEMBER 27-I, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 9.10-kor megnyitják.)

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

társelnök

1.   A zöld növekedés gazdaságának szerepe Etiópia fenntartható fejlődésének biztosításában

Eszmecsere Dessalegne Mesfinnel (az etióp környezetvédelmi hatóság főigazgató-helyettesével).

Dessalegne Mesfin felvázolja az Etiópia előtt álló legfőbb kihívásokat a szén-dioxid-kibocsátások csökkentése terén, és ismerteti az etióp kormány által annak érdekében hozott intézkedéseket, hogy mérsékelje az éghajlatváltozás országra gyakorolt hatásait és előmozdítsa a környezeti szempontból fenntartható gazdaságot. A képviselők méltatják Etiópiát az éghajlatváltozás kezelésére irányuló nagyra törő terveiért, ugyanakkor hangsúlyozzák, hogy a kormánynak olyan intézkedéseket kell hoznia, amelyek tiszteletben tartják az etióp lakosság jogait.

Felszólalók: Gay Mitchell, Jo Leinen, Fiona Hall, Michèle Rivasi, Edit Bauer, Ana Gomes és Louis Michel.

Dessalegne Mesfin lezárja a vitát.

2.   Rolandas Krisciunas, litván külügyminiszter-helyettes és az Európai Unió Tanácsa hivatalban lévő elnökének felszólalása

Rolandas Krisciunas ismerteti az Európai Unió litván elnökségének prioritásait: a Száhil öv, Szomália, valamint a Nagy-tavak térségében és a Közép-afrikai Köztársaságban zajló konfliktusok. Hangsúlyozza, hogy az Uniónak és az AKCS-partnereknek együtt kell működniük a közös kihívások, így például az éghajlatváltozás terén, és el kell gondolkodniuk azon, hogy a Cotonoui Megállapodás 2020-ban való lejártát követően milyen formában ápolják tovább kapcsolataikat. Egyúttal részletes információkat közöl a tizenegyedik EFA nemzeti és regionális programozására vonatkozóan.

3.   Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo, Szamoa miniszterelnök-helyettesének, külügyi és kereskedelmi miniszterének, valamint az AKCS-tanács soros elnökének felszólalása

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo üdvözli, hogy az Unió és az AKCS-tagok egységesen válaszoltak a kenyai Nairobiban található Westgate bevásárlóközpontban bekövetkezett támadást követő terrorveszélyre. Kiemel néhány olyan területet, ahol mindkét fél számára ajánlatos lenne a szorosabb együttműködés: ilyen az éghajlatváltozás, a bevándorlás és a globális kereskedelmi rendszer. Egyúttal hangsúlyozza a mezőgazdasági termelés és az élelmezésbiztonság fontosságát, és megjegyzi, hogy e kérdéseknek kiemelt szerepet kell kapniuk a 2015 utáni fejlesztési keretben.

4.   A Tanácshoz intézett kérdések órája

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo (Szamoa) az AKCS-tanács nevében a következő kérdésekre és kiegészítő kérdésekre válaszol:

| | az Enrique Guerrero Salom által benyújtott 1. sz. kérdés az EU és Afrika, valamint és az EU és a Száhil öv közötti stratégiákról; |
| --- | --- |

az Enrique Guerrero Salom által benyújtott 1. sz. kérdés az EU és Afrika, valamint és az EU és a Száhil öv közötti stratégiákról;

| | a Horst Schnellhardt által benyújtott 2. sz. kérdés a kenyai destabilizáció veszélyéről; |
| --- | --- |

a Horst Schnellhardt által benyújtott 2. sz. kérdés a kenyai destabilizáció veszélyéről;

| | a Jean-Jacob Bicep által benyújtott 3. sz. kérdés az „Illegális aranymosás Guayanában: közös felelősség?” című dokumentumról; |
| --- | --- |

a Jean-Jacob Bicep által benyújtott 3. sz. kérdés az „Illegális aranymosás Guayanában: közös felelősség?” című dokumentumról;

| | a Fiona Hall által benyújtott 4. sz. kérdés a millenniumi fejlesztési célokról és a fenntartható fejlesztési célokról, valamint a Filip Kaczmarek által benyújtott 6. sz. kérdés a 2015 utáni fejlesztési keretről; |
| --- | --- |

a Fiona Hall által benyújtott 4. sz. kérdés a millenniumi fejlesztési célokról és a fenntartható fejlesztési célokról, valamint a Filip Kaczmarek által benyújtott 6. sz. kérdés a 2015 utáni fejlesztési keretről;

| | az Ana Gomes által benyújtott 5. sz. kérdés a médiaszabadsággal és a politika rendszert bírálókkal szembeni erőszakos fellépésről Etiópiában; |
| --- | --- |

az Ana Gomes által benyújtott 5. sz. kérdés a médiaszabadsággal és a politika rendszert bírálókkal szembeni erőszakos fellépésről Etiópiában;

| | az Olle Schmidt által benyújtott 8. sz. kérdés a szólásszabadságról az AKCS-országokban. |
| --- | --- |

az Olle Schmidt által benyújtott 8. sz. kérdés a szólásszabadságról az AKCS-országokban.

Az 1., 2. és 3. sz. kérdések szerzői nem tesznek fel kiegészítő kérdéseket.

A 7. és 9. sz. kérdések szerzői nincsenek jelen.

Rolandas Krisciunas az Európai Unió Tanácsának nevében válaszol az alábbi kérdésekre és kiegészítő kérdésekre:

| | az Enrique Guerrero Salom által benyújtott 10. sz. kérdés az EU és Afrika, valamint és az EU és a Száhil öv közötti stratégiákról; |
| --- | --- |

az Enrique Guerrero Salom által benyújtott 10. sz. kérdés az EU és Afrika, valamint és az EU és a Száhil öv közötti stratégiákról;

| | a (Fiona Hall által felváltott) Marielle de Sarnez által benyújtott 11. sz. kérdés a Szomália partjainál folytatott kalózkodás elleni intézkedések európai koordinációjáról; |
| --- | --- |

a (Fiona Hall által felváltott) Marielle de Sarnez által benyújtott 11. sz. kérdés a Szomália partjainál folytatott kalózkodás elleni intézkedések európai koordinációjáról;

| | a Horst Schnellhardt által benyújtott 12. sz. kérdés a kenyai destabilizáció veszélyéről; |
| --- | --- |

a Horst Schnellhardt által benyújtott 12. sz. kérdés a kenyai destabilizáció veszélyéről;

| | a Gay Mitchell által benyújtott 13. sz. kérdés az élelmezésbiztonság hiányáról és az alultápláltságról a Száhil térségben; |
| --- | --- |

a Gay Mitchell által benyújtott 13. sz. kérdés az élelmezésbiztonság hiányáról és az alultápláltságról a Száhil térségben;

| | a Michèle Rivasi által benyújtott 15. sz. kérdés a madagaszkári helyzettel és a küszöbön álló választásokkal kapcsolatos aggodalmakról; |
| --- | --- |

a Michèle Rivasi által benyújtott 15. sz. kérdés a madagaszkári helyzettel és a küszöbön álló választásokkal kapcsolatos aggodalmakról;

| | a Patrice Tirolien által benyújtott 16. sz. kérdés a tizedik és tizenegyedik EFA közötti átmeneti időszakról; |
| --- | --- |

a Patrice Tirolien által benyújtott 16. sz. kérdés a tizedik és tizenegyedik EFA közötti átmeneti időszakról;

| | a Jo Leinen által benyújtott 19. sz. kérdés az Éghajlat-változási Alapról; |
| --- | --- |

a Jo Leinen által benyújtott 19. sz. kérdés az Éghajlat-változási Alapról;

| | a Catherine Bearder által benyújtott 20. sz. kérdés a vadon élő állatok trófeáiról; |
| --- | --- |

a Catherine Bearder által benyújtott 20. sz. kérdés a vadon élő állatok trófeáiról;

| | az Ana Gomes által benyújtott 21. sz. kérdés a médiaszabadsággal és a politikai rendszert bírálókkal szembeni erőszakos fellépésről Etiópiában; |
| --- | --- |

az Ana Gomes által benyújtott 21. sz. kérdés a médiaszabadsággal és a politikai rendszert bírálókkal szembeni erőszakos fellépésről Etiópiában;

A 16. sz. kérdés szerzője nem tesz fel kiegészítő kérdéseket.

A 14., 17. és 18. sz. kérdések szerzői nincsenek jelen.

5.   Vita a Tanáccsal – szólítás jelentkezés alapján

Felszólalók: Olle Schmidt, Catherine Bearder, Tesfaye Daba (Etiópia), James Kemi-Gitura (Kenya), Michèle Rivasi, Laurent Ngon-Baba (Közép-afrikai Köztársaság), Ana Gomes, Manuel Jimenez (Dominikai Köztársaság), Elmi Obsieh Wais (Dzsibuti), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Kennedy Hamudulu (Zambia), Moses Y. Kollie (Libéria), Louis Michel, Christophe Lutundula (Kongói Demokratikus Köztársaság) és Abdurahamane Chegou (Niger).

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo és Rolandas Krisciunas válaszolnak a kérdésekre, és részt vesznek a különféle témák, köztük az alábbiak megvitatásában: a lampedusai tragédia, bevándorlás, Kenya és a Nemzetközi Büntetőbíróság, az EFA költségvetésbe való beépítése, a Közép-afrikai Köztársaságban fennálló helyzet, a civil társadalmi szervezetek és a helyi lakosság közötti kapcsolat, valamint az etiópiai politikai és emberi jogi helyzet.

6.   2. sz. sürgős téma: a Comore-szigeteken uralkodó helyzet

Felszólalók: Vincent Ringenberg (EKSZ), Christophe Lutundula (Kongói Demokratikus Köztársaság), Philippe Boulland, Patrice Tirolien, Netty Baldeh (Gambia), Michèle Rivasi, Olle Schmidt, Moses Y. Kollie (Libéria), Djaé Ahamada Chanfi (Comore-szigetek) és Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigéria).

Az európai parlamenti képviselők rámutatnak a Comore-szigeteki Unióval kapcsolatos különféle fejleményekre és egyéb kihívásokra. Az AKCS-tagok komoly bírálatukat fejezik ki a Mayotte felett gyakorolt folytatólagos francia ellenőrzéssel, a vonatkozó népszavazások szigeten történő megrendezésével, valamint a Francia Köztársaságon belül fennálló megyei státuszával (département) kapcsolatban. Ennek keretében az AKCS-tagok e kérdésekben hozott ENSZ-határozatokra, valamint a területi szuverenitással kapcsolatos egyéb kérdésekben képviselt álláspontokra hivatkoznak. Egyúttal ellenzik, hogy Mayotte 2014. január 1-jétől az Európai Unió legkülső régiójának jogállásával rendelkezzen.

7.   A 2013. november 25-i, hétfői ülés jegyzőkönyvének jóváhagyása

A jegyzőkönyvet elfogadják.

(Az ülést 12.30-kor berekesztik, és 15.15-kor folytatják.)

Joyce LABOSO és

Louis MICHEL

társelnökök

Alhaj Muhammad MUMUNI és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

ELNÖKÖL: Joyce LABOSO

társelnök

társelnök

8.   A nigériai Abujában 2013. július 17-19-én tartott 10. regionális ülésről (nyugat-afrikai térség) szóló jelentés – a társelnökök jelentése

A nigériai Abujában 2013. július 17-19-én tartott 10. regionális ülésről (nyugat-afrikai térség) szóló jelentés – a társelnökök jelentése

Joyce Laboso és Michèle Rivasi társelnökök szóbeli beszámolót tartanak a 2013. július 17–19-én Abujában tartott regionális ülés főbb megállapításairól, kiemelve a megvitatásra került legfontosabb kérdéseket.

Felszólalók: Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghána), Sangoné Sall (Szenegál), Boniface Yehouetome (Benin), Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritánia), Michèle Rivasi és Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigéria).

A képviselők aggodalmuknak adnak hangot az olajvételezés problémája, valamint az olaj és végső piaci rendeltetési helye felett gyakorolt ellenőrzés szigorítását célzó, javasolt nyomon követési rendszer miatt.

9.   A műhelytalálkozók összefoglaló jelentései

A műhelytalálkozók összefoglaló jelentései

Catherine Bearder szóbeli beszámolót tart a városi fenntarthatóság biztosítására irányuló lakóhely-fejlesztési programról szóló műhelytalálkozóról.

Tutai Tura (Cook-szigetek) szóbeli beszámolót tart a mikro- és kisvállalkozások fejlesztése révén a fiatalok és nők számára teremthető munkalehetőségekről szóló műhelytalálkozóról.

10.   A 2013. november 26-án, kedden tartott délelőtti és délutáni ülések jegyzőkönyvének jóváhagyása.

A 2013. november 26-án, kedden tartott délelőtti és délutáni ülések jegyzőkönyvének jóváhagyása.

A jegyzőkönyveket elfogadják.

11.   A női nemi szervek megcsonkítása elleni küzdelem

A női nemi szervek megcsonkítása elleni küzdelem

Állásfoglalás nélküli vita Bogaletch Gebrével, a KMG Ethiopia szervezet alapítójával.

Bogaletch Gebre ismerteti az általa elindított és vezetett, a női nemi szervek megcsonkítása ellen irányuló munkát.

Felszólalók: Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Mariya Gabriel, Idriss Amaoud Ali (Dzsibuti), Maria Muniz de Urquiza, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigéria), Nyasha Eunice Chikwinya (Zimbabwe), Michèle Rivasi, James Kembi-Gitura, Edit Bauer, Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius), Louis Michel, Vincent Ringenberg (EKSZ) és Ana Gomes.

A közösségekkel folytatott párbeszéd révén a női nemi szervek megcsonkításának aránya az elmúlt 10 évben 100 %-ról mintegy 3 %-ra esett vissza. A menyasszonyrablások és a családon belüli erőszak előfordulása szintén csökkent. A képviselők méltatják Bogaletch Gebre elkötelezettségét, módszerét és eredményeit, valamint jogszabályokat, felvilágosítást és egyéb intézkedéseket szorgalmaznak a női nemi szervek megcsonkítása elleni fellépés támogatása és kiterjesztése érdekében.

Bogaletch Gebre lezárja a vitát.

12.   A millenniumi fejlesztési célok afrikai megvalósítása

A millenniumi fejlesztési célok afrikai megvalósítása

Vita állásfoglalás nélkül

Felszólalók: Peter Craig-McQuaide (Európai Bizottság), Boniface Yehouetome (Benin), Filip Kaczmarek, Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Ole Christiansen, Mohamed Abdirahman Abdillahi (Dzsibuti), Catherine Bearder, Abadula Gemeda Dago (Etiópia), Jean-Jacob Bicep, Netty Baldeh (Gambia), Sàbado Teresa Malendza (Mozambik), Abdourahamane Chegou (Niger), Edit Bauer, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigéria), Philippe Boulland, Mariya Gabriel, Komi Selom Klassou (Togo), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Simon Vuwa Kaunda (Malawi), James Kembi-Gitura (Kenya) és Mussa Azzan Zungu (Tanzánia).

A képviselők megjegyzik, hogy az elmúlt öt évben a szegénység visszaszorítása lemaradásban volt az Afrikában tapasztalt rendkívüli növekedéshez képest, és e törekvést csak tovább gyengíti az egyenlőtlenség. Jóllehet a gyermekek és az anyák egészségét érintő millenniumi fejlesztési célok terén jelentős előrelépések történtek, még mindig Afrikában a legnagyobb a gyermekek és anyák halálozási aránya. Végezetül a képviselők hangsúlyozzák annak elengedhetetlen fontosságát, hogy az országok továbbra is tanuljanak egymástól, és hozzáteszik, hogy azon országok, amelyek az állandó, méltányos növekedést a politikai stabilitással és az emberi fejlődésre irányuló politikákkal ötvözik, a legtöbb cél vonatkozásában jól teljesítenek.

Peter Craig-Mcquaide (Európai Bizottság) lezárja a vitát.

13.   A gazdasági és szociális partnerek jelentése

A gazdasági és szociális partnerek jelentése

Xavier Verboven, az AKCS nyomonkövetési bizottsága elnökének, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjának ismertetője.

Xavier Verboven előadást tart a civil társadalom fenntartható fejlődésben vállalt elengedhetetlen szerepéről.

Felszólalók: Netty Baldeh (Gambia), Michèle Rivasi, Adjedoue Weidou (Csád) és Kennedy K. Hamudulu (Zambia).

A képviselők megvitatják a civil társadalmi tevékenységeket bizonyos országokban övező körülményeket.

Xavier Verboven lezárja a vitát.

A társelnök hálásan megköszöni a képviselőknek a hivatali ideje alatt tanúsított kiváló együttműködésüket, és tájékoztatja a Közgyűlést, hogy Fitz A. Jackson (Jamaica) követi őt a posztján.

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

társelnök

társelnök

A társelnök köszönetet mond Joyce Laboso társelnöknek, és minden jót kíván a jövőre nézve.

14.   Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekbe foglalt állásfoglalási indítványokról

Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekbe foglalt állásfoglalási indítványokról

A társelnök emlékezteti a Közgyűlést a szavazási eljárásokra.

| — | A jogállamiság elvének tiszteletben tartása és a pártatlan és független igazságszolgáltatás szerepe (ACP-EU/101.521/13/A/fin)
  Politikai Ügyek Bizottsága
  Dharamkumar Seeraj (Guyana) és Filip Kaczmarek jelentése
  Módosítást nem terjesztenek elő.
  Az állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

A jogállamiság elvének tiszteletben tartása és a pártatlan és független igazságszolgáltatás szerepe (ACP-EU/101.521/13/A/fin)

Politikai Ügyek Bizottsága

Dharamkumar Seeraj (Guyana) és Filip Kaczmarek jelentése

Módosítást nem terjesztenek elő.

Az állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | A dél-dél együttműködés és a háromoldalú együttműködés: az AKCS-országok előtt álló lehetőségek és kihívások (ACP-EU/101.516/13/A/fin)
  Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság
  Elvis Mutiri wa Bashara (Kongói Demokratikus Köztársaság) és Jean-Jacob Bicep jelentése.
  Elfogadott módosítás: 1
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

A dél-dél együttműködés és a háromoldalú együttműködés: az AKCS-országok előtt álló lehetőségek és kihívások (ACP-EU/101.516/13/A/fin)

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

Elvis Mutiri wa Bashara (Kongói Demokratikus Köztársaság) és Jean-Jacob Bicep jelentése.

Elfogadott módosítás: 1

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | A legeltető állattenyésztés társadalmi és környezeti hatásai az AKCS-országokban (ACP-EU/101.526/13/A/fin)
  Szociális és Környezetvédelmi Bizottság
  Abdourahamane Chegou (Niger) és Fiona Hall jelentése.
  Módosítást nem terjesztenek elő.
  Az állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

A legeltető állattenyésztés társadalmi és környezeti hatásai az AKCS-országokban (ACP-EU/101.526/13/A/fin)

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

Abdourahamane Chegou (Niger) és Fiona Hall jelentése.

Módosítást nem terjesztenek elő.

Az állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

15.   Szavazás sürgős állásfoglalási indítványokról

Szavazás sürgős állásfoglalási indítványokról

| — | Biztonság a Nagy-tavak régióban (ACP-EU/101.541/13/fin.)
  Elfogadott módosítások: 1., 3., 4., szóbeli módosítás 1., 6.
  Elutasított módosítás: 2.
  Tárgytalan módosítás: 5
  A módosított állásfoglalást elfogadják. |
| --- | --- |

—

Biztonság a Nagy-tavak régióban (ACP-EU/101.541/13/fin.)

Elfogadott módosítások: 1., 3., 4., szóbeli módosítás 1., 6.

Elutasított módosítás: 2.

Tárgytalan módosítás: 5

A módosított állásfoglalást elfogadják.

| — | A Comore-szigeteken uralkodó helyzet (ACP-UE/101.542/13/fin.)
  Házankénti külön szavazást kérnek.
  Visszavont módosítások: 4.
  Elutasított módosítások: 1., 2., 3., 5.
  Az állásfoglalást elutasítják. |
| --- | --- |

—

A Comore-szigeteken uralkodó helyzet (ACP-UE/101.542/13/fin.)

Házankénti külön szavazást kérnek.

Visszavont módosítások: 4.

Elutasított módosítások: 1., 2., 3., 5.

Az állásfoglalást elutasítják.

16.   Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának módosításairól szóló szavazás

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának módosításairól szóló szavazás

A Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának az Elnökség által az eljárási szabályzat 35. cikkével összhangban benyújtott módosításait egyhangúlag elfogadják.

17.   Egyéb kérdések

Egyéb kérdések

Louis Michel társelnök beszámol a Joyce Laboso társelnök kíséretében aznap koradélután tett látogatásáról a Kaliti börtönben.

Felszólalók: Michèle Rivasi, Louis Michel (társelnök), Mohammed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritánia), Ana Gomes és Jacob Oulanyah (Uganda).

18.   A Közös Parlamenti Közgyűlés 27. ülésszakának időpontja és helye

A Közös Parlamenti Közgyűlés 27. ülésszakának időpontja és helye

A Közös Parlamenti Közgyűlés 27. ülésszakára 2014. március 17. és 19. között a franciaországi Strasbourgban kerül sor.

A társelnök köszönetet mond az etióp hatóságoknak kiváló létesítményeikért és az ülésszak eredményes megszervezéséért, valamint a társtitkárságnak és a teljes személyzetnek munkájukért.

A társelnök arról tájékoztatja a Közgyűlést, hogy levelet intéztek a görög hatóságokhoz és az uniós intézményekhez, amelyben komoly csalódottságuknak adnak hangot amiatt, hogy nem a görög elnökség lesz a soron következő ülésszak házigazdája.

(Az ülést 18.20-kor berekesztik.)

(Az ülést 18.20-kor berekesztik.)

Joyce LABOSO és

Louis MICHEL

társelnökök

Alhaj Muhammad MUMUNI és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

I. MELLÉKLET

A KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS TAGJAINAK NÉVSORA (ABC SORRENDBEN)

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| LABOSO (KENYA), társelnök | MICHEL, társelnök |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA | ALVES |
| BAHAMA-SZIGETEK | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BICEP |
| BENIN | BULLMANN |
| BOTSWANA | CALLANAN |
| BURKINA FASO | CARVALHO |
| BURUNDI | CASA |
| KAMERUN (alelnök) | CASINI |
| ZÖLD-FOKI-SZIGETEK | CASPARY |
| KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG | CASTEX |
| CSÁD | CHRISTENSEN |
| COMORE-SZIGETEK | COELHO |
| KONGÓ (Demokratikus Köztársaság) | DE KEYSER |
| KONGÓ (Köztársaság) (alelnök) | DELVAUX |
| COOK-SZIGETEK | DE MITA |
| ELEFÁNTCSONTPART | DE SARNEZ |
| DZSIBUTI (alelnök) | DURANT |
| DOMINIKA | ENGEL |
| DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG (alelnök) | ESTARÀS FERRAGUT |
| ERITREA | FERREIRA, Elisa |
| ETIÓPIA | FERREIRA, João |
| FIDZSI | FORD |
| GABON | GABRIEL |
| GAMBIA | GAHLER |
| GHÁNA | GOERENS (alelnök) |
| GRENADA (alelnök) | GRIESBECK |
| GUINEA | GUERRERO SALOM |
| BISSAU-GUINEA | HALL |
| GUYANA | HÄNDEL |
| HAITI | HANNAN |
| JAMAICA | HAUG |
| KIRIBATI | JENSEN |
| LESOTHO | JOLY |
| LIBÉRIA | KACZMAREK |
| MADAGASZKÁR | KLASS (alelnök) |
| MALAWI (alelnök) | KORHOLA |
| MALI | KUHN |
| MARSHALL-SZIGETEK (Köztársaság) | KURSKI |
| MAURITÁNIA (alelnök) | LEGUTKO |
| MAURITIUS (alelnök) | LE PEN |
| MIKRONÉZIAI Szövetségi Államok | LÓPEZ AGUILAR |
| MOZAMBIK (alelnök) | LÖVIN |
| NAMÍBIA | McMILLAN-SCOTT |
| NAURU | MANDERS |
| NIGER (alelnök) | MARTIN |
| NIGÉRIA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIUE | MATO ADROVER |
| PALAU | MAYER |
| PÁPUA ÚJ-GUINEA | MITCHELL |
| RUANDA | MIZZI |
| SAINT KITTS ÉS NEVIS | MOREIRA |
| ST. LUCIA | NEUSER |
| SAINT VINCENT ES GRENADINE-SZIGETEK | NICHOLSON (alelnök) |
| SZAMOA (alelnök) | OMARJEE (alelnök) |
| SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE | OUZKÝ (alelnök) |
| SZENEGÁL | RIVASI (alelnök) |
| SEYCHELLE-SZIGETEK | ROITHOVÁ (alelnök) |
| SIERRA LEONE | RONZULLI (alelnök) |
| SALAMON-SZIGETEK | SCHLYTER |
| SZOMÁLIA | SCHMIDT |
| DÉL-AFRIKA | SCHNELLHARDT |
| SURINAME | SCOTTÀ |
| SZVÁZIFÖLD | SENYSZYN |
| TANZÁNIA | SPERONI (alelnök) |
| KELET-TIMOR | ŠŤASTNÝ (alelnök) |
| TOGO | STRIFFLER |
| TONGA | STURDY |
| TRINIDAD ÉS TOBAGO | TIROLIEN |
| TUVALU | TOIA |
| UGANDA | VAUGHAN (alelnök) |
| VANUATU (alelnök) | VLASÁK |
| ZAMBIA | WEBER |
| ZIMBABWE | WIELAND |
| | ZANICCHI |
| | ZIMMER |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

LABOSO (KENYA), társelnök

MICHEL, társelnök

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA ÉS BARBUDA

ALVES

BAHAMA-SZIGETEK

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BICEP

BENIN

BULLMANN

BOTSWANA

CALLANAN

BURKINA FASO

CARVALHO

BURUNDI

CASA

KAMERUN (alelnök)

CASINI

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

CASPARY

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

CASTEX

CSÁD

CHRISTENSEN

COMORE-SZIGETEK

COELHO

KONGÓ (Demokratikus Köztársaság)

DE KEYSER

KONGÓ (Köztársaság) (alelnök)

DELVAUX

COOK-SZIGETEK

DE MITA

ELEFÁNTCSONTPART

DE SARNEZ

DZSIBUTI (alelnök)

DURANT

DOMINIKA

ENGEL

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG (alelnök)

ESTARÀS FERRAGUT

ERITREA

FERREIRA, Elisa

ETIÓPIA

FERREIRA, João

FIDZSI

FORD

GABON

GABRIEL

GAMBIA

GAHLER

GHÁNA

GOERENS (alelnök)

GRENADA (alelnök)

GRIESBECK

GUINEA

GUERRERO SALOM

BISSAU-GUINEA

HALL

GUYANA

HÄNDEL

HAITI

HANNAN

JAMAICA

HAUG

KIRIBATI

JENSEN

LESOTHO

JOLY

LIBÉRIA

KACZMAREK

MADAGASZKÁR

KLASS (alelnök)

MALAWI (alelnök)

KORHOLA

MALI

KUHN

MARSHALL-SZIGETEK (Köztársaság)

KURSKI

MAURITÁNIA (alelnök)

LEGUTKO

MAURITIUS (alelnök)

LE PEN

MIKRONÉZIAI Szövetségi Államok

LÓPEZ AGUILAR

MOZAMBIK (alelnök)

LÖVIN

NAMÍBIA

McMILLAN-SCOTT

NAURU

MANDERS

NIGER (alelnök)

MARTIN

NIGÉRIA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIUE

MATO ADROVER

PALAU

MAYER

PÁPUA ÚJ-GUINEA

MITCHELL

RUANDA

MIZZI

SAINT KITTS ÉS NEVIS

MOREIRA

ST. LUCIA

NEUSER

SAINT VINCENT ES GRENADINE-SZIGETEK

NICHOLSON (alelnök)

SZAMOA (alelnök)

OMARJEE (alelnök)

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

OUZKÝ (alelnök)

SZENEGÁL

RIVASI (alelnök)

SEYCHELLE-SZIGETEK

ROITHOVÁ (alelnök)

SIERRA LEONE

RONZULLI (alelnök)

SALAMON-SZIGETEK

SCHLYTER

SZOMÁLIA

SCHMIDT

DÉL-AFRIKA

SCHNELLHARDT

SURINAME

SCOTTÀ

SZVÁZIFÖLD

SENYSZYN

TANZÁNIA

SPERONI (alelnök)

KELET-TIMOR

ŠŤASTNÝ (alelnök)

TOGO

STRIFFLER

TONGA

STURDY

TRINIDAD ÉS TOBAGO

TIROLIEN

TUVALU

TOIA

UGANDA

VAUGHAN (alelnök)

VANUATU (alelnök)

VLASÁK

ZAMBIA

WEBER

ZIMBABWE

WIELAND

ZANICCHI

ZIMMER

POLITIKAI ÜGYEK BIZOTTSÁGA

| AKCS-tagok | EP-tagok |
| --- | --- |
| PURCELL (SZAMOA), társelnök | CASA, társelnök |
| HONGWANE (ZIMBABWE), alelnök | KORHOLA, alelnök |
| MILEBOU-AUBUSSON (GABON), alelnök | CASTEX, alelnök |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA | ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENIN) | CALLANAN |
| NGON-BABA (KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG) | CASINI |
| NDOUANE (KONGÓI KÖZTÁRSASÁG) | DE KEYSER |
| TOURE (ELEFÁNTCSONTPART) | DURANT |
| WAÏSS (DZSIBUTI) | FERREIRA, Elisa |
| ERITREA | GABRIEL |
| DAGO (ETIÓPIA) | GAHLER |
| USAMATE (FIDZSI) | GRIESBECK |
| GUINEA | HANNAN |
| DHARAMKUMAR (GUYANA) | HÄNDEL |
| HAITI | KACZMAREK |
| JACKSON (JAMAICA) | LE PEN |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| KOLLIE (LIBÉRIA) | MANDERS |
| MALI | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| MOZAMBIK | MOREIRA |
| PALAU | NICHOLSON |
| TOZAKA (SALAMON-SZIGETEK) | ROITHOVÁ |
| SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK | SCHMIDT |
| DLAMINI (SZVÁZIFÖLD) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| OULANYAH (UGANDA) | WIELAND |

AKCS-tagok

EP-tagok

PURCELL (SZAMOA), társelnök

CASA, társelnök

HONGWANE (ZIMBABWE), alelnök

KORHOLA, alelnök

MILEBOU-AUBUSSON (GABON), alelnök

CASTEX, alelnök

ANTIGUA ÉS BARBUDA

ALFONSI

YEHOUETOME (BENIN)

CALLANAN

NGON-BABA (KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG)

CASINI

NDOUANE (KONGÓI KÖZTÁRSASÁG)

DE KEYSER

TOURE (ELEFÁNTCSONTPART)

DURANT

WAÏSS (DZSIBUTI)

FERREIRA, Elisa

ERITREA

GABRIEL

DAGO (ETIÓPIA)

GAHLER

USAMATE (FIDZSI)

GRIESBECK

GUINEA

HANNAN

DHARAMKUMAR (GUYANA)

HÄNDEL

HAITI

KACZMAREK

JACKSON (JAMAICA)

LE PEN

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

KOLLIE (LIBÉRIA)

MANDERS

MALI

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MOZAMBIK

MOREIRA

PALAU

NICHOLSON

TOZAKA (SALAMON-SZIGETEK)

ROITHOVÁ

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

SCHMIDT

DLAMINI (SZVÁZIFÖLD)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

OULANYAH (UGANDA)

WIELAND

GAZDASÁGI FEJLESZTÉSI, PÉNZÜGYI ÉS KERESKEDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-tagok | EP-tagok |
| --- | --- |
| SALL (SZENEGÁL), társelnök | CARVALHO, társelnök |
| LENGKON (VANUATU), alelnök | LEGUTKO, alelnök |
| VAN DER WALT (NAMÍBIA), alelnök | ALVES, alelnök |
| DE FONTES PEREIRA (ANGOLA) | BICEP |
| WORREL (BARBADOS) | BULLMANN |
| WA BASHARA (KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG) | CASPARY |
| | ENGEL |
| KINGSFORD BAGBIN (GHÁNA) | FORD |
| MESSU (EGYENLÍTŐI GUINEA) | GOERENS |
| KEMBI-GITURA (KENYA) | GUERRERO SALOM |
| SOFONIA (LESOTHO) | JENSEN |
| VUWA-KAUNDA (MALAWI) | KUHN |
| MARSHALL-SZIGETEK | MARTIN |
| OULD GUELAYE (MAURITÁNIA) | MATO ADROVER |
| DEERPALSING (MAURITIUS) | MAYER |
| AHMED (NIGÉRIA) | McMILLAN-SCOTT |
| POLISI (RUANDA) | MICHEL |
| SAINT KITTS ÉS NEVIS | MITCHELL |
| LONG (ST. LUCIA) | MIZZI |
| SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE | OMARJEE |
| POOL (SEYCHELLE-SZIGETEK) | SCHLYTER |
| SIERRA LEONE | ŠŤASTNÝ |
| AMIN ABDEL MAGID (SZUDAN) | STURDY |
| PANKA (SURINAME) | TIROLIEN |
| HAVEA TAIONE (TONGA) | WEBER |
| KHAN (TRINIDAD ÉS TOBAGO) | ZANICCHI |
| TUVALU | |

AKCS-tagok

EP-tagok

SALL (SZENEGÁL), társelnök

CARVALHO, társelnök

LENGKON (VANUATU), alelnök

LEGUTKO, alelnök

VAN DER WALT (NAMÍBIA), alelnök

ALVES, alelnök

DE FONTES PEREIRA (ANGOLA)

BICEP

WORREL (BARBADOS)

BULLMANN

WA BASHARA (KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG)

CASPARY

ENGEL

KINGSFORD BAGBIN (GHÁNA)

FORD

MESSU (EGYENLÍTŐI GUINEA)

GOERENS

KEMBI-GITURA (KENYA)

GUERRERO SALOM

SOFONIA (LESOTHO)

JENSEN

VUWA-KAUNDA (MALAWI)

KUHN

MARSHALL-SZIGETEK

MARTIN

OULD GUELAYE (MAURITÁNIA)

MATO ADROVER

DEERPALSING (MAURITIUS)

MAYER

AHMED (NIGÉRIA)

McMILLAN-SCOTT

POLISI (RUANDA)

MICHEL

SAINT KITTS ÉS NEVIS

MITCHELL

LONG (ST. LUCIA)

MIZZI

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

OMARJEE

POOL (SEYCHELLE-SZIGETEK)

SCHLYTER

SIERRA LEONE

ŠŤASTNÝ

AMIN ABDEL MAGID (SZUDAN)

STURDY

PANKA (SURINAME)

TIROLIEN

HAVEA TAIONE (TONGA)

WEBER

KHAN (TRINIDAD ÉS TOBAGO)

ZANICCHI

TUVALU

SZOCIÁLIS ÜGYI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-tagok | EP-tagok |
| --- | --- |
| NDUGAI (TANZÁNIA), társelnök | RIVASI, társelnök |
| WEIDOU (CSÁD), alelnök | BAUER, alelnök |
| GRENADA, alelnök | SCHNELLARDT, alelnök |
| BAHAMA-SZIGETEK | BEARDER |
| BELIZE | CHRISTENSEN |
| BOTSWANA | COELHO |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | DELVAUX |
| KARERWA (BURUNDI) | DE MITA |
| OWONA KONO (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| ZÖLD-FOKI-SZIGETEK | ESTARÀS FERRAGUT |
| DJAE (COMORE-SZIGETEK) | FERREIRA, João |
| TURA (COOK-SZIGETEK) | HALL |
| DOMINIKA | HAUG |
| DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG | JOLY |
| BALDEH (GAMBIA) | KLASS |
| BISSAU-GUINEA | KURSKI |
| MADAGASZKÁR | LÖVIN |
| MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK | NEUSER |
| NAURU | OUZKÝ |
| CHEGOU (NIGER) | RONZULLI |
| TAGELAGI (NIUE) | SCOTTÀ |
| KOIM (PÁPUA ÚJ-GUINEA) | SENYSZYN |
| SZOMÁLIA | TOIA |
| DÉL-AFRIKA | VAUGHAN |
| KELET-TIMOR | VLASÁK |
| HAMUDULU (ZAMBIA) | ZIMMER |

AKCS-tagok

EP-tagok

NDUGAI (TANZÁNIA), társelnök

RIVASI, társelnök

WEIDOU (CSÁD), alelnök

BAUER, alelnök

GRENADA, alelnök

SCHNELLARDT, alelnök

BAHAMA-SZIGETEK

BEARDER

BELIZE

CHRISTENSEN

BOTSWANA

COELHO

TAPSOBA (BURKINA FASO)

DELVAUX

KARERWA (BURUNDI)

DE MITA

OWONA KONO (KAMERUN)

DE SARNEZ

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

ESTARÀS FERRAGUT

DJAE (COMORE-SZIGETEK)

FERREIRA, João

TURA (COOK-SZIGETEK)

HALL

DOMINIKA

HAUG

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

JOLY

BALDEH (GAMBIA)

KLASS

BISSAU-GUINEA

KURSKI

MADAGASZKÁR

LÖVIN

MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK

NEUSER

NAURU

OUZKÝ

CHEGOU (NIGER)

RONZULLI

TAGELAGI (NIUE)

SCOTTÀ

KOIM (PÁPUA ÚJ-GUINEA)

SENYSZYN

SZOMÁLIA

TOIA

DÉL-AFRIKA

VAUGHAN

KELET-TIMOR

VLASÁK

HAMUDULU (ZAMBIA)

ZIMMER

---

II. MELLÉKLET

A 2013. NOVEMBER 25–27-ÉN ADDISZ-ABEBÁBAN (ETIÓPIA) TARTOTT ÜLÉSSZAK JELENLÉTI ÍVE

| LABOSO (Kenya), társelnök | MICHEL, társelnök (3), (4) |
| --- | --- |
| DE FONTES PEREIRA (Angola) | ALFONSI |
| WORREL (Barbados) | ATTARD-MONTALTO (2), (3) (MOREIRA, V. helyett) |
| YEHOUETOME (Benin) | BEARDER |
| MOTLHALE (Botswana) | BINEV (SPERONI, F. E. helyett) |
| TAPSOBA (Burkina Faso) | BOUILLAND (DE MITA, L. helyett) |
| KARERWA (Burundi) | CALLANAN |
| OWONA KONO (Kamerun) (alelnök) | CARVALHO (2) |
| NGON-BABA (Közép-afrikai Köztársaság) | CHRISTENSEN |
| WEIDOU (Csád) | DE SARNEZ (2) |
| DJAE (Comore-szigetek) | GABRIEL |
| LUTUNDULA APALA (Kongói Demokratikus Köztársaság) | GOMES (FERREIRA, E. helyett) |
| NDOUANE (Kongói Köztársaság) | GRIESBECK (2) |
| TURA (Cook-szigetek) | GUERRERO SALOM |
| TOURE (Elefántcsontpart) | GUTIERREZ-CORTINES (MATO, G. helyett) |
| WAISS (Dzsibuti) (alelnök) | HALL |
| JIMÉNEZ (Dominikai Köztársaság) (alelnök) | KACZMAREK |
| USAMATE (Fidzsi) | KLASS (alelnök) |
| MILEBOU AUBUSSON (Gabon) | KORHOLA |
| BALDEH (Gambia) | LEINEN (TOIA, P. helyett) |
| BAGBIN (Ghána) | LOPEZ AGUILAR |
| SEERAJ (Guyana) | MARTINEZ MARTINEZ (2) |
| (Madagaszkár) | MAYER |
| VUWA-KAUNDA (Malawi) | MITCHELL |
| OULD GUELAYE (Mauritánia) | MIZZI |
| SITHOLE (Mozambik) (alelnök) | MUNIZ DE URQUIZA (CASTEX, F. helyett) |
| VAN DER WALT (Namíbia) | NEUSER |
| CHEGOU (Niger) (alelnök) | NICOLAI (MANDERS, T. helyett) |
| AHMED (Nigéria) | RINALDI (2), (3) (JENSEN, E. helyett) |
| TAGELAGI (Niue) | RIVASI |
| KOIM (Pápua Új-Guinea) | SCHMIDT |
| KANAI (Palau) | SCHNELLHARDT |
| LONG (St. Lucia) | STASTNY |
| PURCELL (Szamoa) (alelnök) | TIROLIEN (3), (4) |
| SALL (Szenegál) | VAUGHAN |
| POOL (Seychelle-szigetek) | VANHECKE (2) (SCOTTA, G. helyett) |
| BUNDU (Sierra Leone) | VLASAK (2) |
| TOZAKA (Salamon-szigetek) | WIELAND |
| SWART (Dél-Afrika) | WLOSOWICZ (3), (4) (KURSKI, J. helyett) |
| PANKA (Suriname) | |
| DLAMINI (Szváziföld) | |
| NDUGAI (Tanzánia) (alelnök) | |
| KLASSOU (Togo) | |
| TAIONE (Tonga) | |
| KHAN (Trinidad és Tobago) | |
| OULANYAH (Uganda) | |
| KALTALIO (Vanuatu) (1) | |
| HAMUDULU (Zambia) | |
| HLONGWANE (Zimbabwe) | |

LABOSO (Kenya), társelnök

MICHEL, társelnök (3), (4)

DE FONTES PEREIRA (Angola)

ALFONSI

WORREL (Barbados)

ATTARD-MONTALTO (2), (3) (MOREIRA, V. helyett)

YEHOUETOME (Benin)

BEARDER

MOTLHALE (Botswana)

BINEV (SPERONI, F. E. helyett)

TAPSOBA (Burkina Faso)

BOUILLAND (DE MITA, L. helyett)

KARERWA (Burundi)

CALLANAN

OWONA KONO (Kamerun) (alelnök)

CARVALHO (2)

NGON-BABA (Közép-afrikai Köztársaság)

CHRISTENSEN

WEIDOU (Csád)

DE SARNEZ (2)

DJAE (Comore-szigetek)

GABRIEL

LUTUNDULA APALA (Kongói Demokratikus Köztársaság)

GOMES (FERREIRA, E. helyett)

NDOUANE (Kongói Köztársaság)

GRIESBECK (2)

TURA (Cook-szigetek)

GUERRERO SALOM

TOURE (Elefántcsontpart)

GUTIERREZ-CORTINES (MATO, G. helyett)

WAISS (Dzsibuti) (alelnök)

HALL

JIMÉNEZ (Dominikai Köztársaság) (alelnök)

KACZMAREK

USAMATE (Fidzsi)

KLASS (alelnök)

MILEBOU AUBUSSON (Gabon)

KORHOLA

BALDEH (Gambia)

LEINEN (TOIA, P. helyett)

BAGBIN (Ghána)

LOPEZ AGUILAR

SEERAJ (Guyana)

MARTINEZ MARTINEZ (2)

(Madagaszkár)

MAYER

VUWA-KAUNDA (Malawi)

MITCHELL

OULD GUELAYE (Mauritánia)

MIZZI

SITHOLE (Mozambik) (alelnök)

MUNIZ DE URQUIZA (CASTEX, F. helyett)

VAN DER WALT (Namíbia)

NEUSER

CHEGOU (Niger) (alelnök)

NICOLAI (MANDERS, T. helyett)

AHMED (Nigéria)

RINALDI (2), (3) (JENSEN, E. helyett)

TAGELAGI (Niue)

RIVASI

KOIM (Pápua Új-Guinea)

SCHMIDT

KANAI (Palau)

SCHNELLHARDT

LONG (St. Lucia)

STASTNY

PURCELL (Szamoa) (alelnök)

TIROLIEN (3), (4)

SALL (Szenegál)

VAUGHAN

POOL (Seychelle-szigetek)

VANHECKE (2) (SCOTTA, G. helyett)

BUNDU (Sierra Leone)

VLASAK (2)

TOZAKA (Salamon-szigetek)

WIELAND

SWART (Dél-Afrika)

WLOSOWICZ (3), (4) (KURSKI, J. helyett)

PANKA (Suriname)

DLAMINI (Szváziföld)

NDUGAI (Tanzánia) (alelnök)

KLASSOU (Togo)

TAIONE (Tonga)

KHAN (Trinidad és Tobago)

OULANYAH (Uganda)

KALTALIO (Vanuatu) (1)

HAMUDULU (Zambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

Jelen vannak továbbá:

ANGOLA

TEIXEIRA

GUNGA

CHINLINGUTILA

TCHIKANHA

da Silva. PEREIRA

AVELINO

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGBO

AGNIDOZAN

BOTSWANA

MANGOLE

MOTSHOME

CHINGAPANE

LENGWADIBE

BURKINA FASO

DOAMBA

OUEDRAOGO ZARE

BAKIO

BURUNDI

MWIDOGO

KAREKEZI

NIYUBAHWE

KAMERUN

GBERI

AWUDU MBAYA

ESSOMBA ATANGANA

DAOUDA

FOKOU

NGOUNGOURE EPSE SAMBA

NDOUMBA NGONO

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

NOUGANGA

CSÁD

ADJI

TEKILO

DINGAOMAIBE

NGARSOULEDE

AFFONO

GUELPINA

KONGÓI Demokratikus Köztársaság

MABAYA GIZI AMINE

BASIALA MAKA

wa BASHARA

KAT MUSHITU

OTSHUMAMPITA ALOKI

NGOY SALIBOKO

LONTANGE BONGIMA

EBUA LIHAU

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

MUKENDI

BOKO MUKE

LUKUKA

KONGÓI Köztársaság

IBOVI

KOURISSA

NGAMELLA

APATOUL

BOUNDA

ELEFÁNTCSONTPART

F. TOURE

S. TOURE

KRA

KUBA

SHELTON

MARICHAL

DZSIBUTI

WAIS

GOUMANEH

ABDILLAHI

WARSAMA

SAID

HASSAN

BILIL

SAID

DAOUD

FARAH

EGYENLÍTŐI GUINEA

NGUEMA MANANA

NOHAME ELA

CHEVOL ABOMALA

SANGO WILASI

ETIÓPIA

DABA

TOGA CHANAKA

TESSEMA

ESHETE

MELESE BELAY

TADESSE

DESTA

FIDZSI

VOCEA

GABON

DAMAS OZIMO

ONGOUORI NGOUBILI

RISSONGA

KOUMBA

GAMBIA

SILLAH

KEBBEH

CAMARA

GHÁNA

ASAMOAH

BROWN

SARKU

ALIFO

GUINEA

NOUNKE

GUYANA

GOMES

KENYA

WA KABANDO

ADEN

WERU

ONGUKA

MOGERE

NDINDIRI

MUNYUA

WAIGANJO

LESOTHO

MAHASE-MOILOA

MAPHIKE

LIPHOLO

LEBOTSA

MOKOALELI

MADAGASZKÁR

NORBERT RICHARD

SETILAHY

MALAWI

KAUNDA

KAMLONGERA

CHISALA

CHINYAMA

MAKANDE

MAURITÁNIA

MINT HAMA

MOZAMBIK

MALENDZA

MANUEL

MATE

DAVA

NAMÍBIA

NAHOLO

NGHILEEDELE

MUCHILA

NIGER

OUSMANE

FOUKORI

TONDY

MAINA

CAZALICA

NIGÉRIA

IVVEJUO

AHMED

AUDU

ABDULLAHI

ALHASSAN

AKPAN

TILLEY-GYADO

ISIYAK

PÁPUA ÚJ-GUINEA

BALANGETUMA

MARO

SZAMOA

LUTERU

SZENEGÁL

TALL

DIALLO

FALL

LO

SECK

SEYCHELLE-SZIGETEK

VEL

SAMSON

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

SORIE

SZUDÁN

AMIR ABDELMAGID

NASR-ADEEN

ISMAIEL ALBAGIER

SURINAME

CASTELEN

TARNADI

NELSON

SZVÁZIFÖLD

MASUKU

TANZÁNIA

AZZAN ZUNGU

YAKUBU

NZOWA

TRINIDAD ÉS TOBAGO

JOSEPH

JOHNSTON

UGANDA

BIHANDE

AKOL

NABBANJA

KAWEESA

KAGORO

VANUATU

LENGKON

JOY

RURU

ZAMBIA

KABWE

NGULUBE

MUBANGA

MAYONDI

ZIMBABWE

CHIKWINYA

MPARIWA

MUCHADA

CHIPARE

CHIKURI

MASARA

AKCS-TANÁCS

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo, Szamoa miniszterelnök-helyettese, külügyi és kereskedelmi minisztere, valamint az AKCS-Tanács soros elnöke

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

Rolandas Kriščiūnas litván külügyminiszter-helyettes és az Európai Unió Tanácsa elnökének képviselője

EURÓPAI BIZOTTSÁG

PIEBALGS, a Bizottság fejlesztésért felelős tagja

EKSZ

COSTA PEREIRA, a pánafrikai részleg vezetője

EGSZB

VERBOVEN

COMESA

NKANAGU

AU

MWENCHA

OIF

BARARUNYERETSE

AKCS TITKÁRSÁG

MUMUNI, társfőtitkár

EU TITKÁRSÁG

AGUIRIANO NALDA, társfőtitkár

---

(1)  Parlamenti képviselőkön kívüli személy által képviselt ország.

(2)  A 2013. november 25-i ülésen jelen lévők.

(3)  A 2013. november 26-i ülésen jelen lévők.

(4)  A 2013. november 27-i ülésen jelen lévők.

---

III. MELLÉKLET

A NEM PARLAMENTI KÜLDÖTTEK AKKREDITÁLÁSA

Fidzsi

John Usamate, munkaügyi kérdésekért,

ipari kapcsolatokért és foglalkoztatásért felelős miniszter, valamint a fidzsi küldöttség vezetője

Madagaszkár

Jean Ernest Rakotomiandrisoa,

az Átmeneti Nemzeti Kongresszus tagja és a madagaszkári küldöttség vezetője.

---

IV. MELLÉKLET

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

| — | Állásfoglalás a jogállamiság elvének tiszteletben tartásáról és a pártatlan és független igazságszolgáltatás szerepéről
  (ACP-EU/101.521/13/fin.) |
| --- | --- |

—

Állásfoglalás a jogállamiság elvének tiszteletben tartásáról és a pártatlan és független igazságszolgáltatás szerepéről

(ACP-EU/101.521/13/fin.)

| — | Állásfoglalás a dél-dél együttműködésről és a háromoldalú együttműködésről: az AKCS-országok előtt álló lehetőségek és kihívások
  (ACP-EU/101.516/13/fin.) |
| --- | --- |

—

Állásfoglalás a dél-dél együttműködésről és a háromoldalú együttműködésről: az AKCS-országok előtt álló lehetőségek és kihívások

(ACP-EU/101.516/13/fin.)

| — | Állásfoglalás a legeltető állattenyésztés társadalmi és környezeti hatásairól az AKCS-országokban
  (ACP-EU/101.526/13/fin) |
| --- | --- |

—

Állásfoglalás a legeltető állattenyésztés társadalmi és környezeti hatásairól az AKCS-országokban

(ACP-EU/101.526/13/fin)

| — | Állásfoglalás a biztonságról a Nagy-tavak régióban
  (ACP-EU/101.541/13/fin.) |
| --- | --- |

—

Állásfoglalás a biztonságról a Nagy-tavak régióban

(ACP-EU/101.541/13/fin.)

| — | A Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának módosításai (AP101.347) |
| --- | --- |

—

A Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának módosításai (AP101.347)

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a jogállamiság elvének tiszteletben tartásáról és a pártatlan és független igazságszolgáltatás szerepéről

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | amely 2013. november 25-27-én Addisz-Abebában (Etiópia) ülésezett, |
| --- | --- |

—

amely 2013. november 25-27-én Addisz-Abebában (Etiópia) ülésezett,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 2. cikkére és 21. cikkének (1) és (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 2. cikkére és 21. cikkének (1) és (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Cotonoui Megállapodásra, és különösen 8. cikkének (4) bekezdésére, 9. cikkére, 33. cikkének (1) bekezdésére és 96. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonoui Megállapodásra, és különösen 8. cikkének (4) bekezdésére, 9. cikkére, 33. cikkének (1) bekezdésére és 96. cikkére,

| — | tekintettel a 2007. január 30-án elfogadott, a demokratikus választások lebonyolítására vonatkozó chartára, és különösen 2. cikkének (2), (5), (6), (9) bekezdésére, 3. cikkének (1), (2), (5), (7), (8), (9) bekezdésére és 4., 10., 12., 15., 17., 27., 32. és 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007. január 30-án elfogadott, a demokratikus választások lebonyolítására vonatkozó chartára, és különösen 2. cikkének (2), (5), (6), (9) bekezdésére, 3. cikkének (1), (2), (5), (7), (8), (9) bekezdésére és 4., 10., 12., 15., 17., 27., 32. és 33. cikkére,

| — | tekintettel a CARICOM 1997. február 19-i civil társadalmi chartájára, és különösen annak XVII. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a CARICOM 1997. február 19-i civil társadalmi chartájára, és különösen annak XVII. cikkére,

| — | tekintettel az Afrikai Egységszervezet demokráciáról és politikai, gazdasági és vállalatirányításról szóló, 2002. július 8-i nyilatkozatára, és különösen annak 7. és 14. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Egységszervezet demokráciáról és politikai, gazdasági és vállalatirányításról szóló, 2002. július 8-i nyilatkozatára, és különösen annak 7. és 14. cikkére,

| — | tekintettel az Afrikai Uniónak a korrupció megelőzéséről és a korrupció elleni küzdelemről szóló, 2003. július 11-i egyezményére, és különösen annak 3. és 17. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Uniónak a korrupció megelőzéséről és a korrupció elleni küzdelemről szóló, 2003. július 11-i egyezményére, és különösen annak 3. és 17. cikkére (2),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának „Igazságszolgáltatás: cselekvési program a jogállamiság nemzeti és nemzetközi szinten történő megszilárdítására” című, 2012. március 16-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának „Igazságszolgáltatás: cselekvési program a jogállamiság nemzeti és nemzetközi szinten történő megszilárdítására” című, 2012. március 16-i jelentésére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének az igazságszolgáltatás függetlenségére vonatkozó alapelveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének az igazságszolgáltatás függetlenségére vonatkozó alapelveire,

| — | tekintettel a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségének (ECOWAS) demokráciáról és jó kormányzásról szóló, 2001. december 21-én Dakarban elfogadott A/SP1/12/01 jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségének (ECOWAS) demokráciáról és jó kormányzásról szóló, 2001. december 21-én Dakarban elfogadott A/SP1/12/01 jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (ACP–EU/101.521/A/fin.), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (ACP–EU/101.521/A/fin.),

| A. | mivel a jogállamiság és a hatalmi ágak (a végrehajtó, törvényhozó és bírói hatalom) közötti egyensúly tiszteletben tartása elengedhetetlen feltétele a stabil demokrácia megvalósításának, illetve működésének, ami az EU–AKCS együttműködés középpontjában álló közös célkitűzés, továbbá alapvető eleme a jó kormányzásnak és előfeltétele a tisztességes állam, valamint a fenntartható politikai, gazdasági és társadalmi fejlődés előmozdításának, amely segíti a parlamentáris demokrácia könnyebb működését; |
| --- | --- |

A.

mivel a jogállamiság és a hatalmi ágak (a végrehajtó, törvényhozó és bírói hatalom) közötti egyensúly tiszteletben tartása elengedhetetlen feltétele a stabil demokrácia megvalósításának, illetve működésének, ami az EU–AKCS együttműködés középpontjában álló közös célkitűzés, továbbá alapvető eleme a jó kormányzásnak és előfeltétele a tisztességes állam, valamint a fenntartható politikai, gazdasági és társadalmi fejlődés előmozdításának, amely segíti a parlamentáris demokrácia könnyebb működését;

| B. | mivel a hatalmi ágak tényleges, szigorú és egyértelmű szétválasztása alapvető fontosságú a valóban pártatlan, független és hozzáférhető igazságszolgáltatás biztosításában; |
| --- | --- |

B.

mivel a hatalmi ágak tényleges, szigorú és egyértelmű szétválasztása alapvető fontosságú a valóban pártatlan, független és hozzáférhető igazságszolgáltatás biztosításában;

| C. | mivel a bevezetett jogi struktúráknak biztosítaniuk kell a három alkotmányos hatalmi ág közötti egyensúlyt, amelyeknek függetlennek kell lenniük az adott tisztségeket betöltő személyektől; |
| --- | --- |

C.

mivel a bevezetett jogi struktúráknak biztosítaniuk kell a három alkotmányos hatalmi ág közötti egyensúlyt, amelyeknek függetlennek kell lenniük az adott tisztségeket betöltő személyektől;

| D. | mivel a szabad és etikus sajtóhálózat, valamint egy olyan civil társadalom, amelynek tiszteletben tartják a jogait, és amelyet figyelembe vesznek a politikai döntéshozatalban, segíthet az alkotmányos hatalmi ágak megfelelő egyensúlyának biztosításában; |
| --- | --- |

D.

mivel a szabad és etikus sajtóhálózat, valamint egy olyan civil társadalom, amelynek tiszteletben tartják a jogait, és amelyet figyelembe vesznek a politikai döntéshozatalban, segíthet az alkotmányos hatalmi ágak megfelelő egyensúlyának biztosításában;

| E. | mivel mind az uniós, mind az AKCS-országoknak határozott közös érdeke a demokrácia folyamatos fejlesztése és a megfelelően működő alkotmányos rendszer megteremtése; |
| --- | --- |

E.

mivel mind az uniós, mind az AKCS-országoknak határozott közös érdeke a demokrácia folyamatos fejlesztése és a megfelelően működő alkotmányos rendszer megteremtése;

| F. | mivel a pártatlan, független és hozzáférhető igazságszolgáltatás valamennyi államban elengedhetetlen eleme a jogállamiságnak a jogszabályok általános betartásának biztosítása, valamint a fenntartható gazdasági növekedés előmozdítása és a lakosság saját kormánya iránti bizalmának erősítése szempontjából, ami növeli a politikai stabilitást és a biztonságot; |
| --- | --- |

F.

mivel a pártatlan, független és hozzáférhető igazságszolgáltatás valamennyi államban elengedhetetlen eleme a jogállamiságnak a jogszabályok általános betartásának biztosítása, valamint a fenntartható gazdasági növekedés előmozdítása és a lakosság saját kormánya iránti bizalmának erősítése szempontjából, ami növeli a politikai stabilitást és a biztonságot;

| G. | mivel az igazságszolgáltatáson belüli korrupció sérti a megkülönböztetésmentesség elvét, valamint az igazságszolgáltatáshoz, a tisztességes eljáráshoz és a hatékony jogorvoslathoz való jogot, amelyek hozzájárulnak az összes többi emberi jog érvényesítéséhez, és mivel a korrupció súlyosan torzítja a bírói kar és a közigazgatás függetlenségét, alkalmasságát és pártatlanságát, ami fokozza a közintézmények iránti bizalmatlanságot, aláássa a jogállamiságot és erőszakhoz vezet; |
| --- | --- |

G.

mivel az igazságszolgáltatáson belüli korrupció sérti a megkülönböztetésmentesség elvét, valamint az igazságszolgáltatáshoz, a tisztességes eljáráshoz és a hatékony jogorvoslathoz való jogot, amelyek hozzájárulnak az összes többi emberi jog érvényesítéséhez, és mivel a korrupció súlyosan torzítja a bírói kar és a közigazgatás függetlenségét, alkalmasságát és pártatlanságát, ami fokozza a közintézmények iránti bizalmatlanságot, aláássa a jogállamiságot és erőszakhoz vezet;

| H. | mivel az igazságszolgáltatás és a rendőrség megfelelő működéséhez elengedhetetlen, hogy megfelelő létszámú és jól képzett, valamint tárgyilagos és tisztességes feltételek alapján felvett humánerőforrással rendelkezzen; |
| --- | --- |

H.

mivel az igazságszolgáltatás és a rendőrség megfelelő működéséhez elengedhetetlen, hogy megfelelő létszámú és jól képzett, valamint tárgyilagos és tisztességes feltételek alapján felvett humánerőforrással rendelkezzen;

| I. | mivel a polgárok országuk jogrendszere iránti bizalma és a bíróságok legitimitása a tisztességes, átlátható, feddhetetlen és hatékony igazságszolgáltatás függvénye; |
| --- | --- |

I.

mivel a polgárok országuk jogrendszere iránti bizalma és a bíróságok legitimitása a tisztességes, átlátható, feddhetetlen és hatékony igazságszolgáltatás függvénye;

| J. | mivel a közügyekkel és a közpénzek kezelésével kapcsolatos feddhetetlenség a jó kormányzás és a jogállamiság központi eleme, és korrupciót csökkentő tényezőnek tekinthető; mivel a politikai vezetőknek politikailag és bíróság előtt is elszámoltathatónak kell lenniük a közpénzek magáncélú felhasználásáért; mivel a széles körben elterjedt korrupció, valamint az átláthatóság, az információkhoz való hozzáférés és a döntéshozatalban való társadalmi részvétel hiánya megakadályozza a polgárokat abban, hogy felelősségre vonják a kormányokat és a politikai képviselőket annak garantálása érdekében, hogy a források és a piacok feltárásához kapcsolódó bevételeket emberi jogaik előmozdítására használják fel; mivel a kormányoknak minden tőlük telhetőt meg kell tenniük az állami és a magánvállalatoknál tapasztalható korrupció leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

J.

mivel a közügyekkel és a közpénzek kezelésével kapcsolatos feddhetetlenség a jó kormányzás és a jogállamiság központi eleme, és korrupciót csökkentő tényezőnek tekinthető; mivel a politikai vezetőknek politikailag és bíróság előtt is elszámoltathatónak kell lenniük a közpénzek magáncélú felhasználásáért; mivel a széles körben elterjedt korrupció, valamint az átláthatóság, az információkhoz való hozzáférés és a döntéshozatalban való társadalmi részvétel hiánya megakadályozza a polgárokat abban, hogy felelősségre vonják a kormányokat és a politikai képviselőket annak garantálása érdekében, hogy a források és a piacok feltárásához kapcsolódó bevételeket emberi jogaik előmozdítására használják fel; mivel a kormányoknak minden tőlük telhetőt meg kell tenniük az állami és a magánvállalatoknál tapasztalható korrupció leküzdése érdekében;

| K. | mivel az Európai Unió és az AKCS-országok közötti együttműködés központi elemét képező jó kormányzás elve olyan hosszú távú változási folyamatként határozható meg, amely egyetemes célkitűzésekre és elvekre, illetve közös elképzelésekre épül, amelyeket a nagy állami pénzügyi funkciókra, valamint a közintézmények és az állampolgárok közötti kapcsolatra kell alkalmazni (3); |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Unió és az AKCS-országok közötti együttműködés központi elemét képező jó kormányzás elve olyan hosszú távú változási folyamatként határozható meg, amely egyetemes célkitűzésekre és elvekre, illetve közös elképzelésekre épül, amelyeket a nagy állami pénzügyi funkciókra, valamint a közintézmények és az állampolgárok közötti kapcsolatra kell alkalmazni (3);

| L. | mivel a kora gyermekkortól kezdődő oktatás, különösen az állampolgári ismeretek oktatása és a béke, az emberi jogok, a demokrácia, a jogállamiság és a polgári szabadságjogok kultúrájának polgárok általi általános ismerete kulcsfontosságú a polgárok körében a társadalomhoz való tartozás és a társadalom iránti elkötelezettség érzésének fokozásában, valamint a jogállamiság tiszteletben tartásának megszilárdításában; |
| --- | --- |

L.

mivel a kora gyermekkortól kezdődő oktatás, különösen az állampolgári ismeretek oktatása és a béke, az emberi jogok, a demokrácia, a jogállamiság és a polgári szabadságjogok kultúrájának polgárok általi általános ismerete kulcsfontosságú a polgárok körében a társadalomhoz való tartozás és a társadalom iránti elkötelezettség érzésének fokozásában, valamint a jogállamiság tiszteletben tartásának megszilárdításában;

| M. | mivel mindenkire ugyanazon elveket kell alkalmazni, amely elvekre nem vonatkozhatnak sajátos nemzeti vagy regionális „normák”, bár az alkalmazás módja országonként eltérhet; |
| --- | --- |

M.

mivel mindenkire ugyanazon elveket kell alkalmazni, amely elvekre nem vonatkozhatnak sajátos nemzeti vagy regionális „normák”, bár az alkalmazás módja országonként eltérhet;

| 1. | emlékeztet arra, hogy a demokratikus rendszer alapját az alkotmány és a kapcsolódó igazságszolgáltatási rendszer képezi, és hangsúlyozza ezzel összefüggésben az igazságszolgáltatás függetlensége elvének fontosságát; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy a demokratikus rendszer alapját az alkotmány és a kapcsolódó igazságszolgáltatási rendszer képezi, és hangsúlyozza ezzel összefüggésben az igazságszolgáltatás függetlensége elvének fontosságát;

| 2. | kitart amellett, hogy ténylegesen elfogadják és alkalmazzák a nemzetközi szervezetek, például az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Afrikai Unió, az Európai Unió és a regionális szervezetek szerződéseinek, chartáinak, megállapodásainak és nyilatkozatainak a jogállamiságra, a hatalmi ágak szétválasztására és a független igazságszolgáltatásra vonatkozó cikkeit; |
| --- | --- |

2.

kitart amellett, hogy ténylegesen elfogadják és alkalmazzák a nemzetközi szervezetek, például az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Afrikai Unió, az Európai Unió és a regionális szervezetek szerződéseinek, chartáinak, megállapodásainak és nyilatkozatainak a jogállamiságra, a hatalmi ágak szétválasztására és a független igazságszolgáltatásra vonatkozó cikkeit;

| 3. | felhívja a nemzetközi és a regionális szervezeteket, hogy vessék latba befolyásukat, hogy segítsék a nemzeti parlamenteket a végrehajtó hatalommal kapcsolatos ellenőrzési feladatuk ellátásában; ösztönzi ezért az AKCS-országok és az Európai Unió tagállamainak parlamentjei között a helyes gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

3.

felhívja a nemzetközi és a regionális szervezeteket, hogy vessék latba befolyásukat, hogy segítsék a nemzeti parlamenteket a végrehajtó hatalommal kapcsolatos ellenőrzési feladatuk ellátásában; ösztönzi ezért az AKCS-országok és az Európai Unió tagállamainak parlamentjei között a helyes gyakorlatok cseréjét;

| 4. | üdvözli a regionális kormányzási kezdeményezések, így az afrikai kölcsönös értékelési mechanizmus (APRM) kialakítását, és felszólít hasonló eszközök létrehozására az igazságszolgáltatás területén; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a regionális kormányzási kezdeményezések, így az afrikai kölcsönös értékelési mechanizmus (APRM) kialakítását, és felszólít hasonló eszközök létrehozására az igazságszolgáltatás területén;

| 5. | javasolja, hogy az alkotmányok vagy alapvető államjogi dokumentumok egyértelműen állapítsák meg a hatalmi ágak szétválasztásának szabályait és határozzák meg a kapcsolódó intézményi keretet; e tekintetben fenntartásait fejezi ki azzal a megfigyelhető, alkotmányjogi szempontból kétes gyakorlattal szemben, amely szerint alkotmánymódosító többségek tagállamon belül korlátozhatnák a politikai ellenőrzés céljából létrehozott kisebbségi jogokat; hangsúlyozza, hogy az alkotmányok felülvizsgálatára csak kivételes esetekben, és intézményi, nem pedig politikai szükségletek mentén kerülhet sor; ösztönzi ezért az alkotmányok felülvizsgálata előtt alkalmazott politikai ellenőrzési mechanizmusok, valamint független alkotmánybíróság általi ellenőrzések kialakítását; |
| --- | --- |

5.

javasolja, hogy az alkotmányok vagy alapvető államjogi dokumentumok egyértelműen állapítsák meg a hatalmi ágak szétválasztásának szabályait és határozzák meg a kapcsolódó intézményi keretet; e tekintetben fenntartásait fejezi ki azzal a megfigyelhető, alkotmányjogi szempontból kétes gyakorlattal szemben, amely szerint alkotmánymódosító többségek tagállamon belül korlátozhatnák a politikai ellenőrzés céljából létrehozott kisebbségi jogokat; hangsúlyozza, hogy az alkotmányok felülvizsgálatára csak kivételes esetekben, és intézményi, nem pedig politikai szükségletek mentén kerülhet sor; ösztönzi ezért az alkotmányok felülvizsgálata előtt alkalmazott politikai ellenőrzési mechanizmusok, valamint független alkotmánybíróság általi ellenőrzések kialakítását;

| 6. | kitart amellett, hogy a demokratikus felügyelet, a hatalmi ágak közötti egyensúly és a tartós demokrácia létrejöttéhez elengedhetetlen, hogy a parlamenti kisebbségek számára hatékony jogokat és a politikai pártok finanszírozására vonatkozó, nagyfokú átláthatóságot biztosító szigorú szabályokat alkalmazzanak; |
| --- | --- |

6.

kitart amellett, hogy a demokratikus felügyelet, a hatalmi ágak közötti egyensúly és a tartós demokrácia létrejöttéhez elengedhetetlen, hogy a parlamenti kisebbségek számára hatékony jogokat és a politikai pártok finanszírozására vonatkozó, nagyfokú átláthatóságot biztosító szigorú szabályokat alkalmazzanak;

| 7. | megismétli, hogy a civil társadalom pozitív és kezdeményező szerepet játszik az államhatalmi ágak, a politikai pártok és a polgárok közötti kapcsolatokban és az államcsínyek, illetve a jogállamiság megsértésének megelőzésében; |
| --- | --- |

7.

megismétli, hogy a civil társadalom pozitív és kezdeményező szerepet játszik az államhatalmi ágak, a politikai pártok és a polgárok közötti kapcsolatokban és az államcsínyek, illetve a jogállamiság megsértésének megelőzésében;

| 8. | hangsúlyozza a szabad, független és sokszínű média fontosságát, amely hozzá tud járulni a demokratikus ellenőrzéshez és az államhatalmi ágak egyensúlyának megteremtéséhez, és amelynek ezért az információszabadságra vonatkozó jogszabályok értelmében védett jogokat kell biztosítani; felszólít arra, hogy vessenek véget az újságírók zaklatásának, és biztosítsák számukra, hogy munkájukat függetlenül, az erőszaktól és a megtorlástól való félelem nélkül végezhessék, a munkájuk miatt igazságtalanul bebörtönzött újságírókat és bloggereket pedig azonnal bocsássák szabadon; felszólít a terrorizmus és a szélsőséges irányzatok elleni jogszabályok, valamint a nemzetbiztonsági és a hazaárulásról vagy más, állam elleni bűncselekményekről szóló jogszabályok módosítására, mivel azokat az újságírók üldözésére és bebörtönzésére használhatják fel; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza a szabad, független és sokszínű média fontosságát, amely hozzá tud járulni a demokratikus ellenőrzéshez és az államhatalmi ágak egyensúlyának megteremtéséhez, és amelynek ezért az információszabadságra vonatkozó jogszabályok értelmében védett jogokat kell biztosítani; felszólít arra, hogy vessenek véget az újságírók zaklatásának, és biztosítsák számukra, hogy munkájukat függetlenül, az erőszaktól és a megtorlástól való félelem nélkül végezhessék, a munkájuk miatt igazságtalanul bebörtönzött újságírókat és bloggereket pedig azonnal bocsássák szabadon; felszólít a terrorizmus és a szélsőséges irányzatok elleni jogszabályok, valamint a nemzetbiztonsági és a hazaárulásról vagy más, állam elleni bűncselekményekről szóló jogszabályok módosítására, mivel azokat az újságírók üldözésére és bebörtönzésére használhatják fel;

| 9. | határozottan javasolja, hogy erősítsék meg az állami – különösen az igazságszolgáltatáshoz kapcsolódó – struktúrákat és intézményeket; felhívja a nemzeti hatóságokat, hogy e célra különítsék el a szükséges forrásokat; megjegyzi, hogy az igazságszolgáltatás által kiszabott szankciók és meghozott elmarasztaló ítéletek nem hajthatók végre hiteles, megfelelően finanszírozott és az emberi jogokat tiszteletben tartó büntetés-végrehajtás hiányában; |
| --- | --- |

9.

határozottan javasolja, hogy erősítsék meg az állami – különösen az igazságszolgáltatáshoz kapcsolódó – struktúrákat és intézményeket; felhívja a nemzeti hatóságokat, hogy e célra különítsék el a szükséges forrásokat; megjegyzi, hogy az igazságszolgáltatás által kiszabott szankciók és meghozott elmarasztaló ítéletek nem hajthatók végre hiteles, megfelelően finanszírozott és az emberi jogokat tiszteletben tartó büntetés-végrehajtás hiányában;

| 10. | véleménye szerint a bizonytalan államokban és helyzetekben történő megfelelő nemzetközi fellépésre vonatkozó OECD-alapelvekkel összhangban az Európai Uniónak nagyobb figyelmet kell fordítania a „bukott államok” helyzetére; |
| --- | --- |

10.

véleménye szerint a bizonytalan államokban és helyzetekben történő megfelelő nemzetközi fellépésre vonatkozó OECD-alapelvekkel összhangban az Európai Uniónak nagyobb figyelmet kell fordítania a „bukott államok” helyzetére;

| 11. | a gazdasági szférában világos és átlátható jogalkotásra hív fel, ami a független igazságszolgáltatással együtt növelné a befektetői bizalmat, és ily módon nagyban hozzájárulna a fenntartható gazdasági fejlődéshez; ezzel összefüggésben felszólít arra, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a tulajdonjogi szabályokra, és hangsúlyozza a részvételhez és az információhoz való hozzáférési jog érvényesítésének, továbbá a nyilvános elszámoltathatóság mechanizmusainak, így a nyílt hozzáférésű adatoknak a jelentőségét, mivel ezek a demokrácia alapelvei; |
| --- | --- |

11.

a gazdasági szférában világos és átlátható jogalkotásra hív fel, ami a független igazságszolgáltatással együtt növelné a befektetői bizalmat, és ily módon nagyban hozzájárulna a fenntartható gazdasági fejlődéshez; ezzel összefüggésben felszólít arra, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a tulajdonjogi szabályokra, és hangsúlyozza a részvételhez és az információhoz való hozzáférési jog érvényesítésének, továbbá a nyilvános elszámoltathatóság mechanizmusainak, így a nyílt hozzáférésű adatoknak a jelentőségét, mivel ezek a demokrácia alapelvei;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a képzés és az átképzés révén fejleszteni kell az igazságszolgáltatási rendszer szereplőinek (alkotmánybíróság, független országos választási bizottságok, bírák, ügyészek, bűnügyi nyomozó osztályok) alapvető képességeit, és intézményesíteni kell a feddhetetlenség ellenőrzésére szolgáló belső mechanizmusokat; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a képzés és az átképzés révén fejleszteni kell az igazságszolgáltatási rendszer szereplőinek (alkotmánybíróság, független országos választási bizottságok, bírák, ügyészek, bűnügyi nyomozó osztályok) alapvető képességeit, és intézményesíteni kell a feddhetetlenség ellenőrzésére szolgáló belső mechanizmusokat;

| 13. | javasolja az igazságügyi személyzet fegyelmi bíróságának létrehozását a lehetséges szakmai előmenetel és kinevezések keretében a bírák függetlenségének garantálása érdekében; |
| --- | --- |

13.

javasolja az igazságügyi személyzet fegyelmi bíróságának létrehozását a lehetséges szakmai előmenetel és kinevezések keretében a bírák függetlenségének garantálása érdekében;

| 14. | hangsúlyozza, hogy nagy szükség van a mindennapi problémák – például a szegénység, a megfizethető egészségügyi ellátás hiánya és a korrupció – kezelésére, amely problémák felerősítik a közösség azon benyomását, hogy a demokrácia nem javítja az életkörülményeket; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy nagy szükség van a mindennapi problémák – például a szegénység, a megfizethető egészségügyi ellátás hiánya és a korrupció – kezelésére, amely problémák felerősítik a közösség azon benyomását, hogy a demokrácia nem javítja az életkörülményeket;

| 15. | véleménye szerint az erős és elegendő forrásokkal rendelkező igazságügyi intézményrendszer védőfalat képez a mélyen gyökerező korrupcióval szemben; úgy véli e tekintetben, hogy az igazságügyi és rendőrségi személyzet számára megfelelő javadalmazást kell biztosítani, és mentesíteni kell őket a feddhetetlenségüket veszélyeztető vagy a hivatásuk gyakorlását korlátozó minden nyomás alól; |
| --- | --- |

15.

véleménye szerint az erős és elegendő forrásokkal rendelkező igazságügyi intézményrendszer védőfalat képez a mélyen gyökerező korrupcióval szemben; úgy véli e tekintetben, hogy az igazságügyi és rendőrségi személyzet számára megfelelő javadalmazást kell biztosítani, és mentesíteni kell őket a feddhetetlenségüket veszélyeztető vagy a hivatásuk gyakorlását korlátozó minden nyomás alól;

| 16. | hangsúlyozza a humanista értékekre és etikára építő, minőségi igazságügyi és rendőri képzés fontosságát, amely a demokratikus elveken, a jó kormányzáson és a jogállamiságon alapul; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza a humanista értékekre és etikára építő, minőségi igazságügyi és rendőri képzés fontosságát, amely a demokratikus elveken, a jó kormányzáson és a jogállamiságon alapul;

| 17. | támogatja olyan parlamenti intézmények és mechanizmusok létrehozását, amelyek a társadalom gondolkodásmódjának megváltoztatásával hatékony védelmet biztosítanak a korrupcióval és a politikai patronázzsal szemben; üdvözli a korrupcióellenes hivatalokra vonatkozó elvekről szóló, 2012. novemberi Jakartai Nyilatkozatot; hangsúlyozza, hogy kezelni kell a számos országban létrehozott korrupcióellenes intézmények korrupcióval szembeni küzdelem terén mutatkozó hatékonyságának hiányát, ami elsősorban az intézményi előírásokból, a végrehajtó hatalomtól való funkcionális függetlenség és a politikai támogatás hiányából, a finanszírozási forrásaikból, a tisztviselők kiválasztására és kinevezésére vonatkozó szabályaikból és jogérvényesítő hatásköreikből fakad; kéri a korrupcióellenes hatóságok függetlenségére és hatékonyságára vonatkozó nemzetközi normák kidolgozását, amelyeket kormányközi szinten állítanak össze az ENSZ-közgyűlésen történő végleges elfogadás céljából, és amelyek ugyanolyan kiterjedt alkalmazási körrel rendelkeznek, mint a nemzeti emberi jogi intézményekre vonatkozó párizsi elvek, illetve azokkal egyenrangúnak minősülnek; hangsúlyozza, hogy ezen elveket a teljesítményértékelések szakértői felülvizsgálatán keresztül elszámoltathatósági referenciaértékként kell alkalmazni; |
| --- | --- |

17.

támogatja olyan parlamenti intézmények és mechanizmusok létrehozását, amelyek a társadalom gondolkodásmódjának megváltoztatásával hatékony védelmet biztosítanak a korrupcióval és a politikai patronázzsal szemben; üdvözli a korrupcióellenes hivatalokra vonatkozó elvekről szóló, 2012. novemberi Jakartai Nyilatkozatot; hangsúlyozza, hogy kezelni kell a számos országban létrehozott korrupcióellenes intézmények korrupcióval szembeni küzdelem terén mutatkozó hatékonyságának hiányát, ami elsősorban az intézményi előírásokból, a végrehajtó hatalomtól való funkcionális függetlenség és a politikai támogatás hiányából, a finanszírozási forrásaikból, a tisztviselők kiválasztására és kinevezésére vonatkozó szabályaikból és jogérvényesítő hatásköreikből fakad; kéri a korrupcióellenes hatóságok függetlenségére és hatékonyságára vonatkozó nemzetközi normák kidolgozását, amelyeket kormányközi szinten állítanak össze az ENSZ-közgyűlésen történő végleges elfogadás céljából, és amelyek ugyanolyan kiterjedt alkalmazási körrel rendelkeznek, mint a nemzeti emberi jogi intézményekre vonatkozó párizsi elvek, illetve azokkal egyenrangúnak minősülnek; hangsúlyozza, hogy ezen elveket a teljesítményértékelések szakértői felülvizsgálatán keresztül elszámoltathatósági referenciaértékként kell alkalmazni;

| 18. | támogatja, hogy nemzetközi szerződés vagy egy, az Egyesült Nemzetek Szervezete korrupció elleni egyezményéhez csatolt jegyzőkönyv révén létrehozzanak egy nemzetközi korrupcióellenes bizottságot, amely egy nemzetközi nyomozó szervet hozna létre, amely az aláíró államok területén a korrupciós bűncselekmények nyomozása és büntetőeljárás alá vonása tekintetében ugyanolyan hatáskörökkel rendelkezne, mint amelyek a nemzeti végrehajtó és bűnüldöző hatóságokat is megilletik, és vádat emelhetne magánszemélyek ellen a nemzeti büntetőbíróságokon; |
| --- | --- |

18.

támogatja, hogy nemzetközi szerződés vagy egy, az Egyesült Nemzetek Szervezete korrupció elleni egyezményéhez csatolt jegyzőkönyv révén létrehozzanak egy nemzetközi korrupcióellenes bizottságot, amely egy nemzetközi nyomozó szervet hozna létre, amely az aláíró államok területén a korrupciós bűncselekmények nyomozása és büntetőeljárás alá vonása tekintetében ugyanolyan hatáskörökkel rendelkezne, mint amelyek a nemzeti végrehajtó és bűnüldöző hatóságokat is megilletik, és vádat emelhetne magánszemélyek ellen a nemzeti büntetőbíróságokon;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a jó igazságügyi kormányzás elveinek és gyakorlatainak egy minőségi és az országok teljes területén jelen lévő igazságügyi infrastruktúra kialakításán keresztül be kell ágyazódniuk helyi szinten; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a jó igazságügyi kormányzás elveinek és gyakorlatainak egy minőségi és az országok teljes területén jelen lévő igazságügyi infrastruktúra kialakításán keresztül be kell ágyazódniuk helyi szinten;

| 20. | bátorítja az igazságügyi rendszerek reformját célzó kezdeményezéseket, és úgy véli, hogy e reformoknak teljes mértékben be kell vonniuk az érintett európai küldöttségeket, azok különböző partnereit, valamint a civil társadalmat; |
| --- | --- |

20.

bátorítja az igazságügyi rendszerek reformját célzó kezdeményezéseket, és úgy véli, hogy e reformoknak teljes mértékben be kell vonniuk az érintett európai küldöttségeket, azok különböző partnereit, valamint a civil társadalmat;

| 21. | javasolja, hogy a felelősségvállalás, az emberi jogokkal kapcsolatos tudatosság, a demokrácia és a jogállamiság kultúrájának előmozdítása és különösen az általános korrupció leküzdése érdekében vegyék fel a nemzeti oktatási programokba az állampolgári ismeretek kora gyermekkortól kezdődő oktatását; |
| --- | --- |

21.

javasolja, hogy a felelősségvállalás, az emberi jogokkal kapcsolatos tudatosság, a demokrácia és a jogállamiság kultúrájának előmozdítása és különösen az általános korrupció leküzdése érdekében vegyék fel a nemzeti oktatási programokba az állampolgári ismeretek kora gyermekkortól kezdődő oktatását;

| 22. | javasolja, hogy a demokratikus szabályok és elvek maradéktalan tiszteletben tartása mellett vonják be a helyi szereplőket az igazságügy és az általános demokratikus államszervezet megszervezésébe annak érdekében, hogy a polgárok nagyobb felelősséget érezzenek ezek iránt; hangsúlyozza ezért a helyi szinten folytatott párbeszéd és a helyi rendőrség fontosságát abban, hogy megelőzzék a bűncselekményeket, valamint előmozdítsák a jogállamiság és az igazságügyi rendszer polgárok általi védelmét és tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

22.

javasolja, hogy a demokratikus szabályok és elvek maradéktalan tiszteletben tartása mellett vonják be a helyi szereplőket az igazságügy és az általános demokratikus államszervezet megszervezésébe annak érdekében, hogy a polgárok nagyobb felelősséget érezzenek ezek iránt; hangsúlyozza ezért a helyi szinten folytatott párbeszéd és a helyi rendőrség fontosságát abban, hogy megelőzzék a bűncselekményeket, valamint előmozdítsák a jogállamiság és az igazságügyi rendszer polgárok általi védelmét és tiszteletben tartását;

| 23. | kiemeli, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) fontos szerepet játszik a büntetlenség elleni küzdelemmel kapcsolatos hatékony fellépésben; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy az NBB nem helyettesíti a működőképes nemzeti büntető igazságszolgáltatást; ösztönzi az NBB és a kormányok, különösen az Afrikai Unió állam- és kormányfői közötti rendszeres párbeszédre irányuló intézményi mechanizmus kialakítását a Bíróság jelenlegi működésének javítása érdekében, a Római Statútum részes felei által kifejezett aggodalmak figyelembevétele mellett; |
| --- | --- |

23.

kiemeli, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) fontos szerepet játszik a büntetlenség elleni küzdelemmel kapcsolatos hatékony fellépésben; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy az NBB nem helyettesíti a működőképes nemzeti büntető igazságszolgáltatást; ösztönzi az NBB és a kormányok, különösen az Afrikai Unió állam- és kormányfői közötti rendszeres párbeszédre irányuló intézményi mechanizmus kialakítását a Bíróság jelenlegi működésének javítása érdekében, a Római Statútum részes felei által kifejezett aggodalmak figyelembevétele mellett;

| 24. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Afrikai Unió és az Európai Unió intézményeinek, az AKCS Tanácsnak, a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségének, a Kormányközi Fejlesztési Hatóságnak, a Dél-afrikai Fejlesztési Közösségnek és az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának. |
| --- | --- |

24.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Afrikai Unió és az Európai Unió intézményeinek, az AKCS Tanácsnak, a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségének, a Kormányközi Fejlesztési Hatóságnak, a Dél-afrikai Fejlesztési Közösségnek és az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának.

ÁLLÁSFOGLALÁS (4)

a dél-dél együttműködésről és a háromoldalú együttműködésről: az AKCS-országok előtt álló lehetőségek és kihívások

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | amely 2013. november 25–27-én Addisz-Abebában ülésezett, |
| --- | --- |

—

amely 2013. november 25–27-én Addisz-Abebában ülésezett,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az első alkalommal 2005. június 25-én Luxembourgban (5) és második alkalommal 2010. június 22-én Ouagadougouban (6) módosított, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodásra (a Cotonoui Megállapodás) (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az első alkalommal 2005. június 25-én Luxembourgban (5) és második alkalommal 2010. június 22-én Ouagadougouban (6) módosított, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodásra (a Cotonoui Megállapodás) (7),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, amely kimondja, hogy „Az Unió fejlesztési együttműködési politikája elsődleges célként a szegénység mérséklésére, idővel pedig annak felszámolására irányul. Az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, amely kimondja, hogy „Az Unió fejlesztési együttműködési politikája elsődleges célként a szegénység mérséklésére, idővel pedig annak felszámolására irányul. Az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”,

| — | tekintettel a Közös Parlamenti Közgyűlés által a dél-koreai Busanban 2011-ben megrendezett 4. magas szintű segélyhatékonysági fórumról 2011. májusban Budapesten elfogadott nyilatkozatra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közös Parlamenti Közgyűlés által a dél-koreai Busanban 2011-ben megrendezett 4. magas szintű segélyhatékonysági fórumról 2011. májusban Budapesten elfogadott nyilatkozatra (8),

| — | tekintettel az állam- és kormányfők Malabóban megrendezett 7. csúcstalálkozóján elfogadott nyilatkozatra, és különösen annak 18. bekezdésére, amely a segélyektől való függőség megszüntetése érdekében kéri, hogy kiemelt figyelmet fordítsanak a dél-dél és a háromoldalú együttműködésre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állam- és kormányfők Malabóban megrendezett 7. csúcstalálkozóján elfogadott nyilatkozatra, és különösen annak 18. bekezdésére, amely a segélyektől való függőség megszüntetése érdekében kéri, hogy kiemelt figyelmet fordítsanak a dél-dél és a háromoldalú együttműködésre (9),

| — | tekintettel a hatékony fejlesztési együttműködés érdekében 2011. december 1-jén elfogadott busani partnerségre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékony fejlesztési együttműködés érdekében 2011. december 1-jén elfogadott busani partnerségre (10),

| — | tekintettel a segélyhatékonyságról szóló, 2005. évi Párizsi Nyilatkozatra és a 2008. szeptember 4-i accrai cselekvési programra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a segélyhatékonyságról szóló, 2005. évi Párizsi Nyilatkozatra és a 2008. szeptember 4-i accrai cselekvési programra (11),

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsának (külügy/fejlesztés) 2012. május 14-i 3166. ülésén elfogadott, „Az Európai Unió fejlesztéspolitikája hatásának fokozása: változtatási program” című következtetéseire (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsának (külügy/fejlesztés) 2012. május 14-i 3166. ülésén elfogadott, „Az Európai Unió fejlesztéspolitikája hatásának fokozása: változtatási program” című következtetéseire (12),

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának az Egyesült Nemzetek Szervezete által a dél-dél és a háromoldalú együttműködéshez nyújtott támogatásra vonatkozó operatív iránymutatásokról szóló, 2012. április 12-i tájékoztatójára (SSC/17/3) (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának az Egyesült Nemzetek Szervezete által a dél-dél és a háromoldalú együttműködéshez nyújtott támogatásra vonatkozó operatív iránymutatásokról szóló, 2012. április 12-i tájékoztatójára (SSC/17/3) (13),

| — | tekintettel „A dél-dél együttműködés megszilárdítása: az AKCS-csoport előtt álló kihívások és lehetőségek” témájában megrendezett AKCS-OIF szimpóziumra (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A dél-dél együttműködés megszilárdítása: az AKCS-csoport előtt álló kihívások és lehetőségek” témájában megrendezett AKCS-OIF szimpóziumra (14),

| — | tekintettel a dél-dél és a háromoldalú együttműködésről Brüsszelben 2012. március 5–6-án megrendezett projektindító megbeszélés záródokumentumára (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a dél-dél és a háromoldalú együttműködésről Brüsszelben 2012. március 5–6-án megrendezett projektindító megbeszélés záródokumentumára (15),

| — | tekintettel az OECD és a portugál kormány szervezésében Lisszabonban 2013. május 16–17-én a háromoldalú együttműködésről folytatott politikai párbeszéd következtetéseire (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD és a portugál kormány szervezésében Lisszabonban 2013. május 16–17-én a háromoldalú együttműködésről folytatott politikai párbeszéd következtetéseire (16),

| — | tekintettel a dél-dél együttműködésről megrendezett magas szintű ENSZ-konferencia nairobi záródokumentumára (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a dél-dél együttműködésről megrendezett magas szintű ENSZ-konferencia nairobi záródokumentumára (17),

| — | tekintettel az UNDP/UNFPA/UNOPS, az UNICEF, az UN-Women és a WFP végrehajtó tanácsainak 2013. február 4-én New Yorkban a dél-dél együttműködés és a háromoldalú együttműködés fokozásáról tartott közös üléséről szóló jelentésre (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNDP/UNFPA/UNOPS, az UNICEF, az UN-Women és a WFP végrehajtó tanácsainak 2013. február 4-én New Yorkban a dél-dél együttműködés és a háromoldalú együttműködés fokozásáról tartott közös üléséről szóló jelentésre (18),

| — | tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (19), tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (19), tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottságnak „A dél-dél és a háromoldalú együttműködés: az AKCS-országok előtt álló lehetőségek és kihívások” című jelentésére (AP101.516/13/fin), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottságnak „A dél-dél és a háromoldalú együttműködés: az AKCS-országok előtt álló lehetőségek és kihívások” című jelentésére (AP101.516/13/fin),

| A. | mivel a 21. század első évtizedét a déli területek nagy feltörekvő országaiban (Kína, India, Brazília, Argentína, Indonézia, Dél-Afrika stb.) a gyors gazdasági növekedés jellemezte, és ezek országok egyre inkább jelentős szereplőivé válnak a fejlődésnek, minthogy az OECD becslései szerint 2010-ben a világ GDP-jének közel 50 %-át adták, míg 10 évvel ezelőtt ez az arány 36 % volt; |
| --- | --- |

A.

mivel a 21. század első évtizedét a déli területek nagy feltörekvő országaiban (Kína, India, Brazília, Argentína, Indonézia, Dél-Afrika stb.) a gyors gazdasági növekedés jellemezte, és ezek országok egyre inkább jelentős szereplőivé válnak a fejlődésnek, minthogy az OECD becslései szerint 2010-ben a világ GDP-jének közel 50 %-át adták, míg 10 évvel ezelőtt ez az arány 36 % volt;

| B. | mivel ezzel összefüggésben és a fejlődéshez kapcsolódó kihívásokra tekintettel az AKCS-országok egyre inkább a dél-dél partnerséget helyezik előtérbe, amely nemcsak a pénzügyekre, hanem a tapasztalatcserére, a technológiaátadásra, a kedvezményes piaci hozzáférésre és a kölcsönös támogatást fontosabbnak tekintő kereskedelmi megközelítésekre is kiterjed; |
| --- | --- |

B.

mivel ezzel összefüggésben és a fejlődéshez kapcsolódó kihívásokra tekintettel az AKCS-országok egyre inkább a dél-dél partnerséget helyezik előtérbe, amely nemcsak a pénzügyekre, hanem a tapasztalatcserére, a technológiaátadásra, a kedvezményes piaci hozzáférésre és a kölcsönös támogatást fontosabbnak tekintő kereskedelmi megközelítésekre is kiterjed;

| C. | mivel a dél-dél együttműködés jövője olyan együttes intézkedéseken múlik, amelyek hozzájárulnak valamennyi részt vevő ország fejlődéséhez, és választ adnak az előttük álló közös kihívásokra; |
| --- | --- |

C.

mivel a dél-dél együttműködés jövője olyan együttes intézkedéseken múlik, amelyek hozzájárulnak valamennyi részt vevő ország fejlődéséhez, és választ adnak az előttük álló közös kihívásokra;

| D. | mivel az AKCS-országok által megerősített gazdasági partnerségi megállapodásoknak elő kell segíteniük az Európai Unió partnerországainak fejlődését, különösen gazdaságaik diverzifikációja és az AKCS-országok közötti együttműködés fokozása révén; |
| --- | --- |

D.

mivel az AKCS-országok által megerősített gazdasági partnerségi megállapodásoknak elő kell segíteniük az Európai Unió partnerországainak fejlődését, különösen gazdaságaik diverzifikációja és az AKCS-országok közötti együttműködés fokozása révén;

| E. | mivel az AKCS-országok egyre újabb utakat keresnek arra, hogy inkább regionális keretek között és a horizontális partnerségek segítségével törekedjenek a szegénység felszámolására és a fenntartható fejlődés elérésére; |
| --- | --- |

E.

mivel az AKCS-országok egyre újabb utakat keresnek arra, hogy inkább regionális keretek között és a horizontális partnerségek segítségével törekedjenek a szegénység felszámolására és a fenntartható fejlődés elérésére;

| F. | mivel a háromoldalú együttműködés folyamata az egy északi ország támogatásával folytatott dél-dél együttműködést jelenti, amely túlmutat a pusztán technikai együttműködési programokon, minthogy annak minden egyes szereplője a saját komparatív előnye alapján határozza meg hozzájárulását, és így osztozik a fejlesztési eredményekért vállalt felelősségben; |
| --- | --- |

F.

mivel a háromoldalú együttműködés folyamata az egy északi ország támogatásával folytatott dél-dél együttműködést jelenti, amely túlmutat a pusztán technikai együttműködési programokon, minthogy annak minden egyes szereplője a saját komparatív előnye alapján határozza meg hozzájárulását, és így osztozik a fejlesztési eredményekért vállalt felelősségben;

| G. | mivel a dél-dél együttműködésnek átláthatóbbá kell válnia és abban nagyobb szerepet kell kapnia a helyi civil társadalmaknak; |
| --- | --- |

G.

mivel a dél-dél együttműködésnek átláthatóbbá kell válnia és abban nagyobb szerepet kell kapnia a helyi civil társadalmaknak;

| H. | mivel a millenniumi fejlesztési célokban meghatározott célkitűzések teljesítésében jelentős eredmények könyvelhetők el, ám ezek az eredmények rendkívül egyenlőtlenül oszlanak meg; |
| --- | --- |

H.

mivel a millenniumi fejlesztési célokban meghatározott célkitűzések teljesítésében jelentős eredmények könyvelhetők el, ám ezek az eredmények rendkívül egyenlőtlenül oszlanak meg;

| I. | mivel az északi országoknak elemi érdeke, hogy gondoskodjanak a dél-dél és a háromoldalú együttműködés sikeréről; |
| --- | --- |

I.

mivel az északi országoknak elemi érdeke, hogy gondoskodjanak a dél-dél és a háromoldalú együttműködés sikeréről;

| J. | mivel a közvetlen külföldi befektetés (kkb) 2010-ben a fejlődő országok körében a világ összes kkb-jének 16 %-át tette ki (megközelítőleg 2010 milliárd USA-dollárt szemben a 2008-as 187 milliárd USA-dollárral), és a szélesebb körű, határokon átnyúló dél-dél gazdasági integráció szempontjából még mindig rejt magában kiaknázatlan lehetőségeket; |
| --- | --- |

J.

mivel a közvetlen külföldi befektetés (kkb) 2010-ben a fejlődő országok körében a világ összes kkb-jének 16 %-át tette ki (megközelítőleg 2010 milliárd USA-dollárt szemben a 2008-as 187 milliárd USA-dollárral), és a szélesebb körű, határokon átnyúló dél-dél gazdasági integráció szempontjából még mindig rejt magában kiaknázatlan lehetőségeket;

| K. | mivel az ENSZ főtitkárának jelentése szerint a dél-dél fejlesztési együttműködés gyors ütemben bővült, és 2008-ban elérte a 16,2 milliárd USA-dollárt, ami 2006-hoz viszonyítva 63 %-os növekedést jelent, |
| --- | --- |

K.

mivel az ENSZ főtitkárának jelentése szerint a dél-dél fejlesztési együttműködés gyors ütemben bővült, és 2008-ban elérte a 16,2 milliárd USA-dollárt, ami 2006-hoz viszonyítva 63 %-os növekedést jelent,

| 1. | úgy véli, hogy bár a dél-dél és a háromoldalú együttműködés jellegénél fogva és hatókörét tekintve eltérő, egyszerre teremt új fórumokat és eszközöket az együttműködéshez, ami lehetővé teszi a feltörekvő déli országok számára, hogy a kevésbé fejlett, különösen a legkevésbé fejlett országoknak átadják sikereikről szerzett tapasztalataikat és megosszák velük a kudarcaikból levont tanulságokat, míg fejlesztési segélyt is nyújtanak számukra; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy bár a dél-dél és a háromoldalú együttműködés jellegénél fogva és hatókörét tekintve eltérő, egyszerre teremt új fórumokat és eszközöket az együttműködéshez, ami lehetővé teszi a feltörekvő déli országok számára, hogy a kevésbé fejlett, különösen a legkevésbé fejlett országoknak átadják sikereikről szerzett tapasztalataikat és megosszák velük a kudarcaikból levont tanulságokat, míg fejlesztési segélyt is nyújtanak számukra;

| 2. | megállapítja, hogy a feltörekvő országok (Kína, India, Brazília, Törökország, Marokkó, a Perzsa-öböl országai stb.) jelentős beruházásokat hajtanak végre az AKCS-országokban, ennélfogva arra kell ösztönözni ezeket az országokat, hogy érvényesítsék a befektetői szerepükből adódó befolyásukat az olyan fontos nemzetközi problémák megoldásában, mint például a gazdasági fellendülés, az élelmiszerbiztonság, az emberi jogok és az éghajlatváltozás; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a feltörekvő országok (Kína, India, Brazília, Törökország, Marokkó, a Perzsa-öböl országai stb.) jelentős beruházásokat hajtanak végre az AKCS-országokban, ennélfogva arra kell ösztönözni ezeket az országokat, hogy érvényesítsék a befektetői szerepükből adódó befolyásukat az olyan fontos nemzetközi problémák megoldásában, mint például a gazdasági fellendülés, az élelmiszerbiztonság, az emberi jogok és az éghajlatváltozás;

| 3. | elismeri, hogy az AKCS-országok a földrajzi közelségnek és az egyre nagyobb regionális komplementaritásnak köszönhetően rendelkeznek a területi sajátosságaiknak megfelelő technikai tudással, bár a kereskedelemben vannak tartós egyenlőtlenségek, például Kína afrikai jelenléte esetében; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy az AKCS-országok a földrajzi közelségnek és az egyre nagyobb regionális komplementaritásnak köszönhetően rendelkeznek a területi sajátosságaiknak megfelelő technikai tudással, bár a kereskedelemben vannak tartós egyenlőtlenségek, például Kína afrikai jelenléte esetében;

| 4. | helyteleníti az AKCS-országok és a feltörekvő gazdaságok közötti kereskedelem szerkezetét, amely minőségét tekintve változatlan és az AKCS-országokra továbbra is más országok ipari növekedését tápláló alap- és nyersanyagforrásként tekint; nyomatékosan kéri ezeket az országokat, hogy mutassanak hajlandóságot a fejlesztési mechanizmusok új formáinak előmozdítására és a források mozgósítására annak érdekében, hogy a feltörekvő országokkal fenntartott gazdasági kapcsolataik elősegítsék a gazdaság strukturális diverzifikációját; |
| --- | --- |

4.

helyteleníti az AKCS-országok és a feltörekvő gazdaságok közötti kereskedelem szerkezetét, amely minőségét tekintve változatlan és az AKCS-országokra továbbra is más országok ipari növekedését tápláló alap- és nyersanyagforrásként tekint; nyomatékosan kéri ezeket az országokat, hogy mutassanak hajlandóságot a fejlesztési mechanizmusok új formáinak előmozdítására és a források mozgósítására annak érdekében, hogy a feltörekvő országokkal fenntartott gazdasági kapcsolataik elősegítsék a gazdaság strukturális diverzifikációját;

| 5. | felhívja a jelenlegi kereskedelmi partnereket, hogy a készségek fejlesztése céljából és annak érdekében, hogy a jövőbeli fenntartható növekedéshez a lehető legtöbbet hozhassák ki erőforrásaikból, nyújtsanak segítséget a különböző iparági képzésekhez és beruházásokhoz, amelyekkel növelhető az AKCS-országok és más déli országok termékeinek értéke; |
| --- | --- |

5.

felhívja a jelenlegi kereskedelmi partnereket, hogy a készségek fejlesztése céljából és annak érdekében, hogy a jövőbeli fenntartható növekedéshez a lehető legtöbbet hozhassák ki erőforrásaikból, nyújtsanak segítséget a különböző iparági képzésekhez és beruházásokhoz, amelyekkel növelhető az AKCS-országok és más déli országok termékeinek értéke;

| 6. | felhívja ezért az Európai Uniót, hogy figyelemmel a partnerségekben a két fél közötti egyenlőtlenségekre, támogassa a dél-dél fejlesztési együttműködést, amely teljes összhangban áll a közös érdek és az egyenlőség elveivel; véleménye szerint meg kell akadályozni a nyersanyagok puszta kiárusítását, és helyette az erőforrásokkal folytatott tisztességes kereskedelmet és elsősorban az oktatást, valamint a tudás és a technológia intenzív átadását kell támogatni; |
| --- | --- |

6.

felhívja ezért az Európai Uniót, hogy figyelemmel a partnerségekben a két fél közötti egyenlőtlenségekre, támogassa a dél-dél fejlesztési együttműködést, amely teljes összhangban áll a közös érdek és az egyenlőség elveivel; véleménye szerint meg kell akadályozni a nyersanyagok puszta kiárusítását, és helyette az erőforrásokkal folytatott tisztességes kereskedelmet és elsősorban az oktatást, valamint a tudás és a technológia intenzív átadását kell támogatni;

| 7. | úgy véli, hogy a háromoldalú együttműködésen alapuló projektek további lehetőséget teremtenek az Európai Unió számára, hogy fenntartható partnerségeket ápoljon az AKCS-országokkal; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a háromoldalú együttműködésen alapuló projektek további lehetőséget teremtenek az Európai Unió számára, hogy fenntartható partnerségeket ápoljon az AKCS-országokkal;

| 8. | ösztönzi az innovatív finanszírozási formák kialakítását, például a „szennyező fizet” elven alapuló szén-dioxid-adó bevezetését, minthogy a feltörekvő országok, habár nem egyedülálló módon, de gyors iparosodásuknak köszönhetően gyakran jelentős forrásai a CO2-kibocsátásnak; ezzel kapcsolatban méltatja az Európai Unió tagállamait a fosszilis tüzelőanyagok fokozatos kivezetése érdekében tett erőfeszítéseikért, amely törekvés összhangban áll az Európai Unió éghajlatváltozás elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalásaival, továbbá arra ösztönzi a háromoldalú együttműködést, hogy egy fenntartható energiaszerkezet részeként a megújuló energiaforrásokat és a zöld technológiákat helyezze középpontba; |
| --- | --- |

8.

ösztönzi az innovatív finanszírozási formák kialakítását, például a „szennyező fizet” elven alapuló szén-dioxid-adó bevezetését, minthogy a feltörekvő országok, habár nem egyedülálló módon, de gyors iparosodásuknak köszönhetően gyakran jelentős forrásai a CO2-kibocsátásnak; ezzel kapcsolatban méltatja az Európai Unió tagállamait a fosszilis tüzelőanyagok fokozatos kivezetése érdekében tett erőfeszítéseikért, amely törekvés összhangban áll az Európai Unió éghajlatváltozás elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalásaival, továbbá arra ösztönzi a háromoldalú együttműködést, hogy egy fenntartható energiaszerkezet részeként a megújuló energiaforrásokat és a zöld technológiákat helyezze középpontba;

| 9. | felhívja a Bizottságot és az Európai Beruházási Bankot, hogy növeljék a háromoldalú együttműködési kezdeményezésekhez nyújtott finanszírozást, különösen a közös határral rendelkező országok esetében; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot és az Európai Beruházási Bankot, hogy növeljék a háromoldalú együttműködési kezdeményezésekhez nyújtott finanszírozást, különösen a közös határral rendelkező országok esetében;

| 10. | minden érdekelt felet arra ösztönöz, hogy támogassa az AKCS-országok kapacitásainak hosszú távú megerősítését olyan háromoldalú együttműködés megvalósításával, amely kiaknázza a különböző fejlesztési szereplők közötti komparatív előnyöket és komplementaritásokat, és a világ minden pontján a szegénység felszámolásának, valamint a fenntartható fejlődés előmozdításának közös célja köré szervezi ezeket az országokat; |
| --- | --- |

10.

minden érdekelt felet arra ösztönöz, hogy támogassa az AKCS-országok kapacitásainak hosszú távú megerősítését olyan háromoldalú együttműködés megvalósításával, amely kiaknázza a különböző fejlesztési szereplők közötti komparatív előnyöket és komplementaritásokat, és a világ minden pontján a szegénység felszámolásának, valamint a fenntartható fejlődés előmozdításának közös célja köré szervezi ezeket az országokat;

| 11. | véleménye szerint a dél-dél együttműködés és a háromoldalú együttműködés fókuszába a jogállamiságon alapuló fenntartható gazdasági fejlődés reményében a pénzmosás elleni küzdelemnek és a terrorizmus finanszírozásának is be kell kerülnie; |
| --- | --- |

11.

véleménye szerint a dél-dél együttműködés és a háromoldalú együttműködés fókuszába a jogállamiságon alapuló fenntartható gazdasági fejlődés reményében a pénzmosás elleni küzdelemnek és a terrorizmus finanszírozásának is be kell kerülnie;

| 12. | úgy véli, hogy a dél-dél együttműködésnek és a háromoldalú együttműködésnek hozzá kell járulnia a természeti erőforrások és a nyersanyagok fenntartható és gazdaságilag életképes felhasználásához; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a dél-dél együttműködésnek és a háromoldalú együttműködésnek hozzá kell járulnia a természeti erőforrások és a nyersanyagok fenntartható és gazdaságilag életképes felhasználásához;

| 13. | emlékeztet arra, hogy ahhoz, hogy a dél-dél együttműködés és a háromoldalú együttműködés kézzelfogható előnyökkel járjon a polgárok számára, azt a közművekre – például, de nem kizárólag a közlekedésre, energiaellátásra, különösen a villamosenergia-ellátásra és a villamos energiához való hozzáférésre, valamint az IKT-infrastruktúrára – fordított, kezdeményező jellegű állami, magán- és közös beruházások kiegészítéseként kell fejleszteni, továbbá ki kell egészülnie a növekedést támogató közpolitikákkal, ideértve a megfelelő adórendszert és a régiók és helyi közösségek hatáskörének kiszélesítését lehetővé tevő megfelelő szintű decentralizációt; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy ahhoz, hogy a dél-dél együttműködés és a háromoldalú együttműködés kézzelfogható előnyökkel járjon a polgárok számára, azt a közművekre – például, de nem kizárólag a közlekedésre, energiaellátásra, különösen a villamosenergia-ellátásra és a villamos energiához való hozzáférésre, valamint az IKT-infrastruktúrára – fordított, kezdeményező jellegű állami, magán- és közös beruházások kiegészítéseként kell fejleszteni, továbbá ki kell egészülnie a növekedést támogató közpolitikákkal, ideértve a megfelelő adórendszert és a régiók és helyi közösségek hatáskörének kiszélesítését lehetővé tevő megfelelő szintű decentralizációt;

| 14. | elismeri, hogy a belső erőforrások elégtelen mozgósítására és a csökkenő mértékű fejlesztési segélyre való tekintettel a dél-dél együttműködésen keresztül biztosított finanszírozás sok, nagy finanszírozási szükségletű AKCS-ország számára mentőövet jelent; sajnálatát fejezi ki azonban azzal kapcsolatban, hogy ez a fajta finanszírozás erősen az olyan ágazatokra koncentrálódik, mint például a természeti erőforrások és az ásványkincsek kitermelése; |
| --- | --- |

14.

elismeri, hogy a belső erőforrások elégtelen mozgósítására és a csökkenő mértékű fejlesztési segélyre való tekintettel a dél-dél együttműködésen keresztül biztosított finanszírozás sok, nagy finanszírozási szükségletű AKCS-ország számára mentőövet jelent; sajnálatát fejezi ki azonban azzal kapcsolatban, hogy ez a fajta finanszírozás erősen az olyan ágazatokra koncentrálódik, mint például a természeti erőforrások és az ásványkincsek kitermelése;

| 15. | úgy véli, hogy a fejlesztési segélynek és az együttműködési projekteknek fokozottabban arra kellene irányulniuk, hogy előmozdítsák az AKCS-országok belső erőforrásainak jobb felhasználását; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a fejlesztési segélynek és az együttműködési projekteknek fokozottabban arra kellene irányulniuk, hogy előmozdítsák az AKCS-országok belső erőforrásainak jobb felhasználását;

| 16. | ösztönzi a dél-dél és a háromoldalú együttműködés kiterjesztését azokra a területekre, amelyek támogatnák a fenntartható fejlődést, például a jó kormányzás területére; |
| --- | --- |

16.

ösztönzi a dél-dél és a háromoldalú együttműködés kiterjesztését azokra a területekre, amelyek támogatnák a fenntartható fejlődést, például a jó kormányzás területére;

| 17. | kitart amellett, hogy meg kell erősíteni az AKCS-országok kapacitását a kölcsönös támogatáson alapuló fejlődést szolgáló jogszabályok kidolgozására és végrehajtására, amelyek garantálják az emberi jogok tiszteletben tartását, a jó kormányzást, a társadalmi igazságosságot, a méltányosságot, a demokráciát, továbbá a környezet tiszteletben tartását és védelmét; |
| --- | --- |

17.

kitart amellett, hogy meg kell erősíteni az AKCS-országok kapacitását a kölcsönös támogatáson alapuló fejlődést szolgáló jogszabályok kidolgozására és végrehajtására, amelyek garantálják az emberi jogok tiszteletben tartását, a jó kormányzást, a társadalmi igazságosságot, a méltányosságot, a demokráciát, továbbá a környezet tiszteletben tartását és védelmét;

| 18. | úgy véli, hogy az AKCS-országoknak tudniuk kell kezelni a környezeti kihívásokat, például az éghajlatváltozást, az energiaforrások problémáit, a környezet pusztulását és a biológiai sokféleség csökkenését, mindenekelőtt a természeti erőforrások kiaknázására szánt finanszírozás felhasználásával, és ezt a kiaknázást fenntartható módon kell megvalósítani; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az AKCS-országoknak tudniuk kell kezelni a környezeti kihívásokat, például az éghajlatváltozást, az energiaforrások problémáit, a környezet pusztulását és a biológiai sokféleség csökkenését, mindenekelőtt a természeti erőforrások kiaknázására szánt finanszírozás felhasználásával, és ezt a kiaknázást fenntartható módon kell megvalósítani;

| 19. | úgy gondolja, hogy a hatékony fejlesztési együttműködésre létrehozott globális partnerség az azonos elveket valló és helyesen meghatározott kötelezettségvállalásokkal rendelkező partnerek fórumaként szolgálhat, ahol a kézzelfogható fejlesztési eredmények elérése érdekében feltárják a komparatív előnyöket és a komplementaritásokat, továbbá a kiadások, a források kedvezményezettjei és az érintett folyamatokban részes helyi és regionális szereplők elszámoltathatósága tekintetében javítják az átláthatóságot; |
| --- | --- |

19.

úgy gondolja, hogy a hatékony fejlesztési együttműködésre létrehozott globális partnerség az azonos elveket valló és helyesen meghatározott kötelezettségvállalásokkal rendelkező partnerek fórumaként szolgálhat, ahol a kézzelfogható fejlesztési eredmények elérése érdekében feltárják a komparatív előnyöket és a komplementaritásokat, továbbá a kiadások, a források kedvezményezettjei és az érintett folyamatokban részes helyi és regionális szereplők elszámoltathatósága tekintetében javítják az átláthatóságot;

| 20. | hangsúlyozza, hogy továbbra is a hagyományos donorok nyújtják a legtöbb segélyt az AKCS-országoknak és kereskedelmi partnereiknek, miután az Európai Unió és tagállamai megerősítették, hogy a millenniumi fejlesztési célok 2015-ben és azt követően történő megvalósítása felé tett lépések felgyorsítására kötelezettséget vállalnak bruttó nemzeti jövedelmük 0,7 %-ának felajánlására; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy továbbra is a hagyományos donorok nyújtják a legtöbb segélyt az AKCS-országoknak és kereskedelmi partnereiknek, miután az Európai Unió és tagállamai megerősítették, hogy a millenniumi fejlesztési célok 2015-ben és azt követően történő megvalósítása felé tett lépések felgyorsítására kötelezettséget vállalnak bruttó nemzeti jövedelmük 0,7 %-ának felajánlására;

| 21. | arra ösztönöz, hogy konkrét területeken és konkrét intézkedések céljára alakítsanak partnerségeket, hogy nagyobb hatással legyenek a nemzetközi döntésekre; felhívja az érdekelt feleket, hogy gondolják át az együttműködés ezen új formáinak fenntarthatóságát, szem előtt tartva a tudás- és technológiaátadás központi kérdéseit, valamint a környezet határaikon túlnyúló védelmét; |
| --- | --- |

21.

arra ösztönöz, hogy konkrét területeken és konkrét intézkedések céljára alakítsanak partnerségeket, hogy nagyobb hatással legyenek a nemzetközi döntésekre; felhívja az érdekelt feleket, hogy gondolják át az együttműködés ezen új formáinak fenntarthatóságát, szem előtt tartva a tudás- és technológiaátadás központi kérdéseit, valamint a környezet határaikon túlnyúló védelmét;

| 22. | úgy véli, hogy a térségi integráció új formái a fejlesztési projektek helyi és regionális szereplőknek való átadását teszik szükségessé; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a térségi integráció új formái a fejlesztési projektek helyi és regionális szereplőknek való átadását teszik szükségessé;

| 23. | kitart amellett, hogy a kutatásnak és innovációnak jelentős szerepet kell kapnia, ennek érdekében pedig a nemzetközi kapcsolatok keretében a fejlesztési célú kutatásnak kedvező feltételekben kell megegyezni; |
| --- | --- |

23.

kitart amellett, hogy a kutatásnak és innovációnak jelentős szerepet kell kapnia, ennek érdekében pedig a nemzetközi kapcsolatok keretében a fejlesztési célú kutatásnak kedvező feltételekben kell megegyezni;

| 24. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, a Tanács elnökségének, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, a regionális és nemzeti parlamenteknek, valamint az AKCS-országok regionális szervezeteinek. |
| --- | --- |

24.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, a Tanács elnökségének, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, a regionális és nemzeti parlamenteknek, valamint az AKCS-országok regionális szervezeteinek.

ÁLLÁSFOGLALÁS (20)

a pásztorkodás társadalmi és környezeti hatásairól az AKCS-országokban

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | amely 2013. november 25-27-én Addisz-Abebában (Etiópia) ülésezett, |
| --- | --- |

—

amely 2013. november 25-27-én Addisz-Abebában (Etiópia) ülésezett,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a mezőgazdaságért felelős afrikai miniszterek konferenciája által 2010 októberében elfogadott, és a végrehajtó tanács 2011 januárjában Addisz-Abebában tartott 18. rendes ülésén jóváhagyott, az Afrikai Uniónak az afrikai pásztorkodásról szóló stratégiai keretére („Politikai keret a pásztorkodásról Afrikában: a pásztorközösségek életének, megélhetésének és jogainak biztosítása, védelme és javítása”) EX.CL/631 XVIII, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdaságért felelős afrikai miniszterek konferenciája által 2010 októberében elfogadott, és a végrehajtó tanács 2011 januárjában Addisz-Abebában tartott 18. rendes ülésén jóváhagyott, az Afrikai Uniónak az afrikai pásztorkodásról szóló stratégiai keretére („Politikai keret a pásztorkodásról Afrikában: a pásztorközösségek életének, megélhetésének és jogainak biztosítása, védelme és javítása”) EX.CL/631 XVIII,

| — | tekintettel a legeltetéses állattenyésztés biztonsághoz és fejlődéshez való hozzájárulásáról szóló, 2013. május 29-i N'djamenai Nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a legeltetéses állattenyésztés biztonsághoz és fejlődéshez való hozzájárulásáról szóló, 2013. május 29-i N'djamenai Nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Afrikai Unió mezőgazdaságért, földpolitikáért és állattenyésztésért felelős minisztereinek 2009-es közös konferenciája által jóváhagyott, az afrikai földpolitikára vonatkozó keretre és iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió mezőgazdaságért, földpolitikáért és állattenyésztésért felelős minisztereinek 2009-es közös konferenciája által jóváhagyott, az afrikai földpolitikára vonatkozó keretre és iránymutatásokra,

| — | tekintettel a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) állam- és kormányfőinek az ECOWAS tagállamainak határain átnyúló váltakozó legeltetésre vonatkozó, A/DEC.5/10/98. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) állam- és kormányfőinek az ECOWAS tagállamainak határain átnyúló váltakozó legeltetésre vonatkozó, A/DEC.5/10/98. számú határozatára,

| — | tekintettel az ECOWAS tagállamainak Abujában 2005. január 19-én elfogadott mezőgazdasági politikájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ECOWAS tagállamainak Abujában 2005. január 19-én elfogadott mezőgazdasági politikájára,

| — | tekintettel a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unió (UEMOA) 2001. december 10-én, a 03/2001. számú kiegészítő aktussal elfogadott mezőgazdasági politikájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unió (UEMOA) 2001. december 10-én, a 03/2001. számú kiegészítő aktussal elfogadott mezőgazdasági politikájára,

| — | tekintettel a Kelet- és Dél-afrikai Közös Piacnak (COMESA) a pásztorrégiók élelmezési biztonságára vonatkozó 2009. decemberi stratégiai kerettervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kelet- és Dél-afrikai Közös Piacnak (COMESA) a pásztorrégiók élelmezési biztonságára vonatkozó 2009. decemberi stratégiai kerettervezetére,

| — | tekintettel a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) 2009 decemberében elfogadott, az állategészségügyre és a kereskedelemre vonatkozó regionális politikai keretstratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) 2009 decemberében elfogadott, az állategészségügyre és a kereskedelemre vonatkozó regionális politikai keretstratégiájára,

| — | tekintettel az AKCS–EU partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás), kiváltképp a környezetre és a természeti erőforrásokra vonatkozó 32. cikkének (1) bekezdésére, az éghajlatváltozásra vonatkozó 32a. cikkére, a nemekkel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó 31. cikkére, valamint a vidékfejlesztési stratégiákat és a mezőgazdasági termelést érintő gazdasági ágazatfejlesztésre vonatkozó 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás), kiváltképp a környezetre és a természeti erőforrásokra vonatkozó 32. cikkének (1) bekezdésére, az éghajlatváltozásra vonatkozó 32a. cikkére, a nemekkel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó 31. cikkére, valamint a vidékfejlesztési stratégiákat és a mezőgazdasági termelést érintő gazdasági ágazatfejlesztésre vonatkozó 23. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett, „Az anyai és a gyermektáplálkozás előtérbe helyezése a külső támogatásokban: uniós szakpolitikai keret” (COM(2013)0141) című 2013. márciusi közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett, „Az anyai és a gyermektáplálkozás előtérbe helyezése a külső támogatásokban: uniós szakpolitikai keret” (COM(2013)0141) című 2013. márciusi közleményére,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett, „Az EU rezilienciapolitikája: az élelmiszerválságok tanulságai” (COM(2012)0586) című közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett, „Az EU rezilienciapolitikája: az élelmiszerválságok tanulságai” (COM(2012)0586) című közleményére,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett, „A fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség uniós szakpolitikai kerete” (COM(2010)0127) című közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett, „A fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség uniós szakpolitikai kerete” (COM(2010)0127) című közleményére,

| — | tekintettel az AGIR és SHARE európai kezdeményezésekre, amelyek célja megoldást találni az élelmezési válságokra és az alultápláltságra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AGIR és SHARE európai kezdeményezésekre, amelyek célja megoldást találni az élelmezési válságokra és az alultápláltságra,

| — | tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) „Állattenyésztés a világon 2011-ben. Az állattenyésztés hozzájárulása az élelmezésbiztonsághoz” (Róma, 2012) című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) „Állattenyésztés a világon 2011-ben. Az állattenyésztés hozzájárulása az élelmezésbiztonsághoz” (Róma, 2012) című jelentésére,

| — | tekintettel az őslakos népek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlése által 2007-ben elfogadott nyilatkozatra (A/RES/66/142), |
| --- | --- |

—

tekintettel az őslakos népek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlése által 2007-ben elfogadott nyilatkozatra (A/RES/66/142),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2002. november 18-i következtetéseire az őslakos népekről (13466/02), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2002. november 18-i következtetéseire az őslakos népekről (13466/02),

| — | tekintettel az ENSZ által 2000-ben megfogalmazott millenniumi fejlesztési célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ által 2000-ben megfogalmazott millenniumi fejlesztési célokra,

| — | tekintettel a Szociális Ügyi és Környezetvédelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/101.526/13/fin), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szociális Ügyi és Környezetvédelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/101.526/13/fin),

| A. | mivel körülbelül 268 millió pásztor él Afrikában, és némely régióban a pásztorkodás jelenti a fő jövedelemforrást; mivel az afrikai kontinens mintegy 40 %-át legelők teszik ki, és némely régióban a pásztorkodás jelenti a fő tevékenységet, például Nigerben, ahol az állatállomány értékét 2 000 milliárd CFA-frankra becsülik, és az ágazat bevételei az ország kiviteli forrásainak 21 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

A.

mivel körülbelül 268 millió pásztor él Afrikában, és némely régióban a pásztorkodás jelenti a fő jövedelemforrást; mivel az afrikai kontinens mintegy 40 %-át legelők teszik ki, és némely régióban a pásztorkodás jelenti a fő tevékenységet, például Nigerben, ahol az állatállomány értékét 2 000 milliárd CFA-frankra becsülik, és az ágazat bevételei az ország kiviteli forrásainak 21 %-át teszik ki;

| B. | mivel a pásztorok alapos ősi szaktudással rendelkeznek, és az arid és szemiarid területeken - ahova stratégiai megfontolásból hajtják az állatállományt, így húzva hasznot a másra nemigen használható földekből - a leggazdagabb legelőterületek felderítéséhez a szociális hálózatot, illetve az új információs és kommunikációs technológiákat használják fel; |
| --- | --- |

B.

mivel a pásztorok alapos ősi szaktudással rendelkeznek, és az arid és szemiarid területeken - ahova stratégiai megfontolásból hajtják az állatállományt, így húzva hasznot a másra nemigen használható földekből - a leggazdagabb legelőterületek felderítéséhez a szociális hálózatot, illetve az új információs és kommunikációs technológiákat használják fel;

| C. | mivel a pásztorkodásnak a nemzeti gazdaságokhoz való hozzájárulására vonatkozó statisztikákat kevesen ismerik, annak ellenére, hogy meghatározó szerepet játszik a haszonállatok biztosításában és az e tevékenységhez kapcsolódó szolgáltatási hálózat létrehozásában; |
| --- | --- |

C.

mivel a pásztorkodásnak a nemzeti gazdaságokhoz való hozzájárulására vonatkozó statisztikákat kevesen ismerik, annak ellenére, hogy meghatározó szerepet játszik a haszonállatok biztosításában és az e tevékenységhez kapcsolódó szolgáltatási hálózat létrehozásában;

| D. | mivel az arid és szemiarid területeken a pásztorkodás sokkal eredményesebbnek bizonyul, mint a helyhez kötött állattartás a hústermelés/hektár és a kalóriafelvétel/hektár viszonylatában, és így hozzájárul a népesség élelmezéséhez, vagyis az élelmezés- és táplálkozásbiztonsághoz, valamint a rezilienciához; |
| --- | --- |

D.

mivel az arid és szemiarid területeken a pásztorkodás sokkal eredményesebbnek bizonyul, mint a helyhez kötött állattartás a hústermelés/hektár és a kalóriafelvétel/hektár viszonylatában, és így hozzájárul a népesség élelmezéséhez, vagyis az élelmezés- és táplálkozásbiztonsághoz, valamint a rezilienciához;

| E. | mivel az arid és szemiarid területeken történő vándorlegeltetés a legelők szén-dioxid-megkötő képességével együtt kedvező hatással lehet a környezetre; mivel ugyanakkor az állandó helyen történő legeltetés túllegeltetéshez és a biológiai sokféleség csökkenéséhez vezet, tekintve, hogy a növényzet így nem képes a megfelelő regenerálódásra; |
| --- | --- |

E.

mivel az arid és szemiarid területeken történő vándorlegeltetés a legelők szén-dioxid-megkötő képességével együtt kedvező hatással lehet a környezetre; mivel ugyanakkor az állandó helyen történő legeltetés túllegeltetéshez és a biológiai sokféleség csökkenéséhez vezet, tekintve, hogy a növényzet így nem képes a megfelelő regenerálódásra;

| F. | mivel az éghajlatváltozás következtében a pásztorok kiszolgáltatottabbá válnak az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának és a szegénységnek, annak ellenére, hogy a pásztorok az állandó mozgásból adódóan könnyebben alkalmazkodnak az éghajlatváltozáshoz, mint a helyhez kötött állattartást folytatók; |
| --- | --- |

F.

mivel az éghajlatváltozás következtében a pásztorok kiszolgáltatottabbá válnak az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának és a szegénységnek, annak ellenére, hogy a pásztorok az állandó mozgásból adódóan könnyebben alkalmazkodnak az éghajlatváltozáshoz, mint a helyhez kötött állattartást folytatók;

| G. | mivel a népességnövekedés miatt egyre nagyobb szükség van a mezőgazdasági területekre, és Afrikában egyre nagyobb mértékű az urbanizáció, ezek a tényezők pedig valószínűleg csökkenteni fogják az állatok mozgásterét, és mivel a körültekintő gazdálkodás, továbbá földhasználati szabályzatok és tervek életbe léptetése kiemelt jelentőséggel bírnak az állatok mozgásterének fenntartása szempontjából; |
| --- | --- |

G.

mivel a népességnövekedés miatt egyre nagyobb szükség van a mezőgazdasági területekre, és Afrikában egyre nagyobb mértékű az urbanizáció, ezek a tényezők pedig valószínűleg csökkenteni fogják az állatok mozgásterét, és mivel a körültekintő gazdálkodás, továbbá földhasználati szabályzatok és tervek életbe léptetése kiemelt jelentőséggel bírnak az állatok mozgásterének fenntartása szempontjából;

| H. | mivel a határokon átnyúló mobilitás irányításához kapcsolódó kérdések vizsgálata regionális szinten eredményre vezethet a közösségek között a vízhez és földhöz való hozzáférés körül kialakult konfliktusok megoldásában; |
| --- | --- |

H.

mivel a határokon átnyúló mobilitás irányításához kapcsolódó kérdések vizsgálata regionális szinten eredményre vezethet a közösségek között a vízhez és földhöz való hozzáférés körül kialakult konfliktusok megoldásában;

| I. | mivel az elszigetelt területeken átvonuló pásztorok fontos szerepet játszhatnak a biztonsági kérdésekben; |
| --- | --- |

I.

mivel az elszigetelt területeken átvonuló pásztorok fontos szerepet játszhatnak a biztonsági kérdésekben;

| J. | mivel a tevékenységek diverzifikálása lehetővé teszi egyes pásztoroknak, hogy növeljék bevételüket; |
| --- | --- |

J.

mivel a tevékenységek diverzifikálása lehetővé teszi egyes pásztoroknak, hogy növeljék bevételüket;

| K. | mivel a pásztorok megfelelő, minőségi egészségügyi ellátáshoz, oktatáshoz, vízhez és állataik számára állatorvosi ellátáshoz való hozzáférése nehézségekbe ütközhet, és nehéz összeszámlálhatóságuk valószínűleg politikai marginalizációjukhoz vezethet; |
| --- | --- |

K.

mivel a pásztorok megfelelő, minőségi egészségügyi ellátáshoz, oktatáshoz, vízhez és állataik számára állatorvosi ellátáshoz való hozzáférése nehézségekbe ütközhet, és nehéz összeszámlálhatóságuk valószínűleg politikai marginalizációjukhoz vezethet;

| L. | mivel az Afrikai Unió pásztorkodásra vonatkozó stratégiai kerete a pásztorok jövedelmeinek védelmét, a nehézségeik leküzdésében való segítségnyújtást, jogaik biztosítását és a gazdasághoz való hozzájárulásuk erősítését célozza, |
| --- | --- |

L.

mivel az Afrikai Unió pásztorkodásra vonatkozó stratégiai kerete a pásztorok jövedelmeinek védelmét, a nehézségeik leküzdésében való segítségnyújtást, jogaik biztosítását és a gazdasághoz való hozzájárulásuk erősítését célozza,

| 1. | nyomatékosan kéri az AKCS-államokat és a helyi hatóságokat, hogy hangolják össze nemzeti, helyi és regionális politikáikat az Afrikai Unió keretével, és vonják be a pásztorokat az alkalmazott stratégiák kidolgozásába; |
| --- | --- |

1.

nyomatékosan kéri az AKCS-államokat és a helyi hatóságokat, hogy hangolják össze nemzeti, helyi és regionális politikáikat az Afrikai Unió keretével, és vonják be a pásztorokat az alkalmazott stratégiák kidolgozásába;

| 2. | felhívja az Európai Uniót, hogy ismerje el a pásztorkodást mint értékes termelési rendszert, valamint támogassa az AKCS-államokat a stratégiai keret végrehajtásában; |
| --- | --- |

2.

felhívja az Európai Uniót, hogy ismerje el a pásztorkodást mint értékes termelési rendszert, valamint támogassa az AKCS-államokat a stratégiai keret végrehajtásában;

| 3. | rámutat arra, hogy megfelelő állat-egészségügyi és -higiéniai intézkedésekre van szükség az állatbetegségek terjedésének megelőzése, a pásztorkodás fenntartása és a közegészség védelme érdekében; megállapítja, hogy az állatbetegségek megelőzésében és kezelésében jártas pásztorok fontos szerepet töltenek be; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy megfelelő állat-egészségügyi és -higiéniai intézkedésekre van szükség az állatbetegségek terjedésének megelőzése, a pásztorkodás fenntartása és a közegészség védelme érdekében; megállapítja, hogy az állatbetegségek megelőzésében és kezelésében jártas pásztorok fontos szerepet töltenek be;

| 4. | felhívja az AKCS-államokat, hogy hozzanak létre és hajtsanak végre kezdeményezéseket, jogszabályokat és helyi, nemzeti, kétoldalú, valamint regionális szintű szabályzatokat a pásztorkodásra, a váltakozó legeltetésre és a földhasználatra vonatkozóan; felhívja továbbá az AKCS-államokat, hogy például az oktatás vagy a közegészség területén dolgozzanak ki innovatív ellátási koncepciókat a vándorló csoportok jobb ellátása érdekében; |
| --- | --- |

4.

felhívja az AKCS-államokat, hogy hozzanak létre és hajtsanak végre kezdeményezéseket, jogszabályokat és helyi, nemzeti, kétoldalú, valamint regionális szintű szabályzatokat a pásztorkodásra, a váltakozó legeltetésre és a földhasználatra vonatkozóan; felhívja továbbá az AKCS-államokat, hogy például az oktatás vagy a közegészség területén dolgozzanak ki innovatív ellátási koncepciókat a vándorló csoportok jobb ellátása érdekében;

| 5. | nyomatékosan kéri a köz- és magánszféra szereplőit annak biztosítására, hogy a határok és határvonalak ne legyenek hátrányos hatással a pásztorok biztonságos mobilitására és a forrásokhoz való hozzáférésükre, és hogy a privatizált földeken a pásztoroknak továbbra is legyen lehetőségük állataik legeltetésére; |
| --- | --- |

5.

nyomatékosan kéri a köz- és magánszféra szereplőit annak biztosítására, hogy a határok és határvonalak ne legyenek hátrányos hatással a pásztorok biztonságos mobilitására és a forrásokhoz való hozzáférésükre, és hogy a privatizált földeken a pásztoroknak továbbra is legyen lehetőségük állataik legeltetésére;

| 6. | javasolja, hogy az AKCS-államok támogassák és lássák el tanácsokkal a pásztorkodást folytató nőket gazdasági önállóságuk megteremtésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

6.

javasolja, hogy az AKCS-államok támogassák és lássák el tanácsokkal a pásztorkodást folytató nőket gazdasági önállóságuk megteremtésével kapcsolatban;

| 7. | kéri az AKCS-államokat, hogy a pásztorok hatékonyabb képviselete érdekében erősítsék meg irányítási szerveiket a hagyományos intézmények és a civil társadalmi szervezetek hatáskörének kiszélesítésével, hogy ezek a megfelelő eszközöket használhassák fel a következő célok elérésének érdekében:






  a) | a száraz évszak alatt a legelőkhöz és a pufferzónákhoz való biztos hozzáférés, |
| --- | --- | --- |

7.

kéri az AKCS-államokat, hogy a pásztorok hatékonyabb képviselete érdekében erősítsék meg irányítási szerveiket a hagyományos intézmények és a civil társadalmi szervezetek hatáskörének kiszélesítésével, hogy ezek a megfelelő eszközöket használhassák fel a következő célok elérésének érdekében:

a)

a száraz évszak alatt a legelőkhöz és a pufferzónákhoz való biztos hozzáférés,

| b) | a hagyományos szaktudás és a genetikai források megőrzése az állategészséggel, a környezettel és az erőforrások biztosításával kapcsolatos új ismeretek elsajátítása mellett, |
| --- | --- |

b)

a hagyományos szaktudás és a genetikai források megőrzése az állategészséggel, a környezettel és az erőforrások biztosításával kapcsolatos új ismeretek elsajátítása mellett,

| c) | a megfelelő, minőségi oktatáshoz, egészségügyi ellátásokhoz, állatorvosi ellátásokhoz és vízhez való hozzáférés a pásztorok életmódjához igazított formában, |
| --- | --- |

c)

a megfelelő, minőségi oktatáshoz, egészségügyi ellátásokhoz, állatorvosi ellátásokhoz és vízhez való hozzáférés a pásztorok életmódjához igazított formában,

| d) | technológiák, higiéniai szolgáltatások, az aszály kezelésére kidolgozott rendszerek, a piaci információk és a pénzügyi szolgáltatások biztosítása és használata, |
| --- | --- |

d)

technológiák, higiéniai szolgáltatások, az aszály kezelésére kidolgozott rendszerek, a piaci információk és a pénzügyi szolgáltatások biztosítása és használata,

| e) | a feldolgozás és az értékesítés céljából történő előkészítés infrastruktúrájának, valamint a piaci értékesítés útvonalainak kibővítése és javítása; |
| --- | --- |

e)

a feldolgozás és az értékesítés céljából történő előkészítés infrastruktúrájának, valamint a piaci értékesítés útvonalainak kibővítése és javítása;

| 8. | felhívja az AKCS-államokat, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a pásztorközösségekben élő lányok oktatására és hozzák létre az oktatáshoz való hozzáférésüket biztosító létesítményeket; |
| --- | --- |

8.

felhívja az AKCS-államokat, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a pásztorközösségekben élő lányok oktatására és hozzák létre az oktatáshoz való hozzáférésüket biztosító létesítményeket;

| 9. | felhívja az AKCS-államokat és az Európai Uniót, hogy adott esetben és lehetőleg a megszokott eszközöket használva, vonják be a pásztorokat a döntéshozatalba és támogassák őket a problémák megoldásában, valamint hogy tegyék könnyebbé a jogi szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket; |
| --- | --- |

9.

felhívja az AKCS-államokat és az Európai Uniót, hogy adott esetben és lehetőleg a megszokott eszközöket használva, vonják be a pásztorokat a döntéshozatalba és támogassák őket a problémák megoldásában, valamint hogy tegyék könnyebbé a jogi szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket;

| 10. | kéri az AKCS-államokat, hogy támogassák és lássák el tanácsokkal azon pásztorokat, akik ki akarnak lépni a rendszerből; |
| --- | --- |

10.

kéri az AKCS-államokat, hogy támogassák és lássák el tanácsokkal azon pásztorokat, akik ki akarnak lépni a rendszerből;

| 11. | javasolja az AKCS-államoknak a pásztorkodáshoz kapcsolódó további adatok gyűjtését, hogy jobban felmérhessék annak hozzájárulását a gazdasághoz, illetve javasolja társadalmi-gazdasági tanulmányok készítését annak hatékonyabb felmérése érdekében, hogy a pásztorok milyen mértékben vannak kiszolgáltatva például az éghajlatváltozásnak, a konfliktusoknak, a földhasználat változásainak vagy az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának; |
| --- | --- |

11.

javasolja az AKCS-államoknak a pásztorkodáshoz kapcsolódó további adatok gyűjtését, hogy jobban felmérhessék annak hozzájárulását a gazdasághoz, illetve javasolja társadalmi-gazdasági tanulmányok készítését annak hatékonyabb felmérése érdekében, hogy a pásztorok milyen mértékben vannak kiszolgáltatva például az éghajlatváltozásnak, a konfliktusoknak, a földhasználat változásainak vagy az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának;

| 12. | felhívja az Európai Uniót és az AKCS-államokat, hogy tegyenek meg mindent az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében, mivel az éghajlatváltozás káros hatással van a pásztorkodást folytató népességre; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy nemcsak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás támogatása és az AKCS-államokban élő pásztorok rezilienciájának javítása, hanem mind az Európai Unióban, mind pedig az AKCS-államokban egy az üvegházhatású gázok kibocsátásának kezelését szolgáló céltudatos stratégia szorgalmazása is nagy jelentőséggel bír; |
| --- | --- |

12.

felhívja az Európai Uniót és az AKCS-államokat, hogy tegyenek meg mindent az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében, mivel az éghajlatváltozás káros hatással van a pásztorkodást folytató népességre; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy nemcsak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás támogatása és az AKCS-államokban élő pásztorok rezilienciájának javítása, hanem mind az Európai Unióban, mind pedig az AKCS-államokban egy az üvegházhatású gázok kibocsátásának kezelését szolgáló céltudatos stratégia szorgalmazása is nagy jelentőséggel bír;

| 13. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, a Tanács elnökségének, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, a regionális és nemzeti parlamenteknek, valamint az AKCS-országok regionális szervezeteinek. |
| --- | --- |

13.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, a Tanács elnökségének, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, a regionális és nemzeti parlamenteknek, valamint az AKCS-országok regionális szervezeteinek.

ÁLLÁSFOGLALÁS (21)

a biztonságról a Nagy-tavak régióban

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | amely 2013. november 25–27-én Addisz-Abebában ülésezett, |
| --- | --- |

—

amely 2013. november 25–27-én Addisz-Abebában ülésezett,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Cotonouban (Benin), 2000. június 23-án aláírt, majd 2005-ben és 2010-ben felülvizsgált, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai között létrejött 2000/483/EK partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonouban (Benin), 2000. június 23-án aláírt, majd 2005-ben és 2010-ben felülvizsgált, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai között létrejött 2000/483/EK partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló 2098 (2013) határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló 2098 (2013) határozatára,

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek az „Instabilitás és bizonytalanság az Afrikai Nagy-tavak régiójában, különösen a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részében” című, a 2012. november 29-én a suriname-i Paramaribóban tartott ülésén elfogadott állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek az „Instabilitás és bizonytalanság az Afrikai Nagy-tavak régiójában, különösen a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részében” című, a 2012. november 29-én a suriname-i Paramaribóban tartott ülésén elfogadott állásfoglalására,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről szóló 2013. november 14-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről szóló 2013. november 14-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Nagy-tavak Régió Nemzetközi Értekezlete (ICGLR) tagállamainak állam- és kormányfői által 2006 decemberében a kenyai Nairobiban aláírt, a Nagy-tavak régió biztonsági, stabilitási és fejlesztési paktumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nagy-tavak Régió Nemzetközi Értekezlete (ICGLR) tagállamainak állam- és kormányfői által 2006 decemberében a kenyai Nairobiban aláírt, a Nagy-tavak régió biztonsági, stabilitási és fejlesztési paktumára,

| — | tekintettel az ICGLR és a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) tizenegy állam- és kormányfője által 2013. február 24-én Addisz-Abebában (Etiópia) aláírt, a Kongói Demokratikus Köztársaságra és a régióra vonatkozó béke-, biztonsági és együttműködési keretre; |
| --- | --- |

—

tekintettel az ICGLR és a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) tizenegy állam- és kormányfője által 2013. február 24-én Addisz-Abebában (Etiópia) aláírt, a Kongói Demokratikus Köztársaságra és a régióra vonatkozó béke-, biztonsági és együttműködési keretre;

| — | tekintettel az ICGLR tagállamainak állam- és kormányfői által az ugandai Kampalában 2013. szeptember 5-én tartott ülésén a Kongói Demokratikus Köztársaság Észak-Kivu tartományában kialakult biztonsági helyzetről tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ICGLR tagállamainak állam- és kormányfői által az ugandai Kampalában 2013. szeptember 5-én tartott ülésén a Kongói Demokratikus Köztársaság Észak-Kivu tartományában kialakult biztonsági helyzetről tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel az SADC és az ICGLR Pretoriában 2013. november 4-én tartott közös csúcstalálkozóján kiadott záróközleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az SADC és az ICGLR Pretoriában 2013. november 4-én tartott közös csúcstalálkozóján kiadott záróközleményre,

| — | tekintettel az Afrikai Unió (AU) Béke- és Biztonsági Tanácsának 406. ülésén a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult helyzetről hozott 2013. november 14-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió (AU) Béke- és Biztonsági Tanácsának 406. ülésén a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult helyzetről hozott 2013. november 14-i határozatára,

| — | tekintettel az EU, az ENSZ, az AU és az USA Nagy-tavak régiójáért felelős különmegbízottjainak és különleges képviselőinek 2013. szeptember 9-i, valamint 2013. november 4-i, 6-i és 11-i közös nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU, az ENSZ, az AU és az USA Nagy-tavak régiójáért felelős különmegbízottjainak és különleges képviselőinek 2013. szeptember 9-i, valamint 2013. november 4-i, 6-i és 11-i közös nyilatkozataira,

| — | tekintettel Catherine Ashton, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az észak-kivui helyzetről szóló, 2013. augusztus 30-i, valamint a Kongó keleti részén kialakult helyzetről szóló, 2012. június 7-i és 2012. július 10-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az észak-kivui helyzetről szóló, 2013. augusztus 30-i, valamint a Kongó keleti részén kialakult helyzetről szóló, 2012. június 7-i és 2012. július 10-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló korábbi, különösen a 2009. december 17-i, a 2012. december 13-i és a 2013. szeptember 12-i állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló korábbi, különösen a 2009. december 17-i, a 2012. december 13-i és a 2013. szeptember 12-i állásfoglalásaira,

| — | tekintettel Krisztalina Georgijeva, a nemzetközi együttműködésért, a humanitárius segítségnyújtásért és a válságkezelésért felelős uniós biztosnak a Kongói Demokratikus Köztársaságban a humanitárius helyzet romlásáról szóló, 2012. június 26-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Krisztalina Georgijeva, a nemzetközi együttműködésért, a humanitárius segítségnyújtásért és a válságkezelésért felelős uniós biztosnak a Kongói Demokratikus Köztársaságban a humanitárius helyzet romlásáról szóló, 2012. június 26-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az 1949. évi Genfi Egyezmény 3. cikkére és annak II. jegyzőkönyvére, amely tiltja a törvénytelen kivégzést, a nemi erőszakot, az erőszakos besorozást és az egyéb erőszakcselekményeket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1949. évi Genfi Egyezmény 3. cikkére és annak II. jegyzőkönyvére, amely tiltja a törvénytelen kivégzést, a nemi erőszakot, az erőszakos besorozást és az egyéb erőszakcselekményeket,

| — | tekintettel az 1989. november 20-i nemzetközi gyermekjogi egyezményre, amely különösen megtiltja a gyermekek fegyveres konfliktusokba való bevonását, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1989. november 20-i nemzetközi gyermekjogi egyezményre, amely különösen megtiltja a gyermekek fegyveres konfliktusokba való bevonását,

| — | tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az Emberek és Népek Jogainak Afrikai Chartájára, amelyet a Kongói Demokratikus Köztársaság 1982-ben ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberek és Népek Jogainak Afrikai Chartájára, amelyet a Kongói Demokratikus Köztársaság 1982-ben ratifikált,

| A. | mély aggodalommal tölti el a folyamatos erőszak, az emberi jogok tömeges megsértése, a különféle bűncselekmények (önkényes fogva tartás, zsarolás, fosztogatás, kényszermunka, nemi erőszak, a gyermekek erőszakos besorozása, kínzás és kivégzések) és a bizonytalanság a Nagy-tavak régióban; |
| --- | --- |

A.

mély aggodalommal tölti el a folyamatos erőszak, az emberi jogok tömeges megsértése, a különféle bűncselekmények (önkényes fogva tartás, zsarolás, fosztogatás, kényszermunka, nemi erőszak, a gyermekek erőszakos besorozása, kínzás és kivégzések) és a bizonytalanság a Nagy-tavak régióban;

| B. | mivel a fegyveres csoportok jelenléte és tevékenységei a Nagy-tavak régióban általában, konkrétabban pedig a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén egyik kiváltó oka a biztonság folyamatos hiányának a régióban, és állandó veszélyt jelent a békére, a biztonságra, a stabilitásra, a gazdasági és társadalmi fejlődésre, valamint a régió országai közötti együttműködésre; |
| --- | --- |

B.

mivel a fegyveres csoportok jelenléte és tevékenységei a Nagy-tavak régióban általában, konkrétabban pedig a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén egyik kiváltó oka a biztonság folyamatos hiányának a régióban, és állandó veszélyt jelent a békére, a biztonságra, a stabilitásra, a gazdasági és társadalmi fejlődésre, valamint a régió országai közötti együttműködésre;

| C. | mivel a Kongói Demokratikus Köztársaság természeti erőforrásainak és ásványkincseinek folyamatos illegális kitermelése és kifosztása, főként az ország keleti részén, továbbra is egyik fő oka a biztonság hiányának a Nagy-tavak régióban; mivel a növekvő munkanélküliség és szegénység, az élelmiszerválság, továbbá az alapvető szociális szolgáltatások elégtelensége szintén központi szerepet játszik az erőszak újjáéledésében és a régió instabilitásában; |
| --- | --- |

C.

mivel a Kongói Demokratikus Köztársaság természeti erőforrásainak és ásványkincseinek folyamatos illegális kitermelése és kifosztása, főként az ország keleti részén, továbbra is egyik fő oka a biztonság hiányának a Nagy-tavak régióban; mivel a növekvő munkanélküliség és szegénység, az élelmiszerválság, továbbá az alapvető szociális szolgáltatások elégtelensége szintén központi szerepet játszik az erőszak újjáéledésében és a régió instabilitásában;

| D. | mivel az elmúlt évben a harcok következtében több mint 100 000 ember kényszerült lakóhelye elhagyására, súlyosbítva ezzel a folyamatos humanitárius válságot a régióban, ahol mintegy 2,6 millió ember vált belső menekültté és 6,4 millió embernek van élelmiszerre és sürgősségi segélyre szüksége, amiért a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén elsősorban az M23 katonai csoport lázadása és más fegyveres csoportok bűncselekményei okolhatók; |
| --- | --- |

D.

mivel az elmúlt évben a harcok következtében több mint 100 000 ember kényszerült lakóhelye elhagyására, súlyosbítva ezzel a folyamatos humanitárius válságot a régióban, ahol mintegy 2,6 millió ember vált belső menekültté és 6,4 millió embernek van élelmiszerre és sürgősségi segélyre szüksége, amiért a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén elsősorban az M23 katonai csoport lázadása és más fegyveres csoportok bűncselekményei okolhatók;

| E. | mivel a 2013. október végén a MONUSCO intervenciós alakulatának támogatásával indított katonai támadást követően a Kongói Demokratikus Köztársaság fegyveres erői (FARDC) véget vetettek az M23 lázadásának, és lehetővé tették a térségi közigazgatás fokozatos visszaállítását a lázadók által elfoglalt területeken; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2013. október végén a MONUSCO intervenciós alakulatának támogatásával indított katonai támadást követően a Kongói Demokratikus Köztársaság fegyveres erői (FARDC) véget vetettek az M23 lázadásának, és lehetővé tették a térségi közigazgatás fokozatos visszaállítását a lázadók által elfoglalt területeken;

| F. | tudomásul véve az M23 vezetőinek 2013. november 5-i nyilatkozatát, amelyben bejelentették, hogy befejezik a lázadást és hajlandóak mozgalmuk célkitűzéseinek tisztán politikai eszközökkel érvényt szerezni; |
| --- | --- |

F.

tudomásul véve az M23 vezetőinek 2013. november 5-i nyilatkozatát, amelyben bejelentették, hogy befejezik a lázadást és hajlandóak mozgalmuk célkitűzéseinek tisztán politikai eszközökkel érvényt szerezni;

| G. | mivel az FARDC e győzelme, továbbá a Nagy-tavak régióban, különösen a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén a nemzetközi közösség által tett erőfeszítések és biztosított erőforrások ellenére korántsem ért véget az erőszak és az emberi jogok súlyos megsértése, csakúgy, mint a háborús bűnök és az emberiesség ellen a fegyveres csoportok által elkövetett bűncselekmények, valamint a Kongói Demokratikus Köztársaság természeti erőforrásainak illegális kitermelése és kifosztása; mivel ezért fontos, hogy folytatódjanak a régióban a béke és a biztonság megszilárdítására irányuló erőfeszítések; |
| --- | --- |

G.

mivel az FARDC e győzelme, továbbá a Nagy-tavak régióban, különösen a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén a nemzetközi közösség által tett erőfeszítések és biztosított erőforrások ellenére korántsem ért véget az erőszak és az emberi jogok súlyos megsértése, csakúgy, mint a háborús bűnök és az emberiesség ellen a fegyveres csoportok által elkövetett bűncselekmények, valamint a Kongói Demokratikus Köztársaság természeti erőforrásainak illegális kitermelése és kifosztása; mivel ezért fontos, hogy folytatódjanak a régióban a béke és a biztonság megszilárdítására irányuló erőfeszítések;

| H. | az eddig elért eredmények ellenére helytelenítve a Kongói Demokratikus Köztársaság és az M23 közötti kampalai tárgyalások gyors lezárásának nehézségeit, amelyek a tárgyalásokat szentesítő végleges szöveg jellege és címe feletti nézeteltérésből adódtak; |
| --- | --- |

H.

az eddig elért eredmények ellenére helytelenítve a Kongói Demokratikus Köztársaság és az M23 közötti kampalai tárgyalások gyors lezárásának nehézségeit, amelyek a tárgyalásokat szentesítő végleges szöveg jellege és címe feletti nézeteltérésből adódtak;

| I. | mivel sürgősen véglegesen véget kell vetni a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén működő minden más negatív erő tevékenységeinek, ideértve a Demokratikus Erők Ruanda Felszabadításáért (FDLR), a Szövetséges Demokratikus Erők/Nemzeti Hadsereg Uganda Felszabadításáért (ADF/NALU) nevű szervezeteket, valamint a különböző Mai-Mai csoportokat, és gyorsan vissza kell állítani a békét és a biztonságot a Nagy-tavak régióban; |
| --- | --- |

I.

mivel sürgősen véglegesen véget kell vetni a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén működő minden más negatív erő tevékenységeinek, ideértve a Demokratikus Erők Ruanda Felszabadításáért (FDLR), a Szövetséges Demokratikus Erők/Nemzeti Hadsereg Uganda Felszabadításáért (ADF/NALU) nevű szervezeteket, valamint a különböző Mai-Mai csoportokat, és gyorsan vissza kell állítani a békét és a biztonságot a Nagy-tavak régióban;

| J. | mivel sajnálatos, hogy a fent említett, Addisz-Abebában 2013. február 24-én aláírt keretmegállapodásban vállalt kötelezettségeket nem minden részes fél tartotta tiszteletben; |
| --- | --- |

J.

mivel sajnálatos, hogy a fent említett, Addisz-Abebában 2013. február 24-én aláírt keretmegállapodásban vállalt kötelezettségeket nem minden részes fél tartotta tiszteletben;

| K. | mivel a Világbank elnöke az ENSZ főtitkárával együtt 2013 májusában a Nagy-tavak régióba tett közös látogatásuk alkalmával kijelentette, hogy a nemzetközi közösség által jelenleg a Nagy-tavak régióban a tartós béke megteremtésére tett erőfeszítéseken felül a Világbank 1 milliárd USA-dollárral támogatná a régió fejlesztési projektjeit; |
| --- | --- |

K.

mivel a Világbank elnöke az ENSZ főtitkárával együtt 2013 májusában a Nagy-tavak régióba tett közös látogatásuk alkalmával kijelentette, hogy a nemzetközi közösség által jelenleg a Nagy-tavak régióban a tartós béke megteremtésére tett erőfeszítéseken felül a Világbank 1 milliárd USA-dollárral támogatná a régió fejlesztési projektjeit;

| 1. | ismételten a lehető leghatározottabban elítéli az eddigi erőszakos cselekményeket, bűncselekményeket, az emberi jogok megsértését, a nemi erőszakot és a gyermekkatonák besorozását, és újfent támogatásáról biztosítja a Nagy-tavak régióban a háború szörnyűségeinek kitett népeket; arra ösztönzi az államokat, hogy a demokratikusan megválasztott kormányok elmozdítására tett kísérletekhez vezető nézeteltérések okai felszámolásának eszközéként segítsék elő a párbeszédet, a közvetítést és a tárgyalásokat a belső konfliktusok megoldásában; |
| --- | --- |

1.

ismételten a lehető leghatározottabban elítéli az eddigi erőszakos cselekményeket, bűncselekményeket, az emberi jogok megsértését, a nemi erőszakot és a gyermekkatonák besorozását, és újfent támogatásáról biztosítja a Nagy-tavak régióban a háború szörnyűségeinek kitett népeket; arra ösztönzi az államokat, hogy a demokratikusan megválasztott kormányok elmozdítására tett kísérletekhez vezető nézeteltérések okai felszámolásának eszközéként segítsék elő a párbeszédet, a közvetítést és a tárgyalásokat a belső konfliktusok megoldásában;

| 2. | felhívja a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányát, hogy gyakorolja teljes körűen hatalmát a Kongói Demokratikus Köztársaság területén, és javítsa az ország általános kormányzását, többek között az emberi jogok területén, továbbá hogy határozzon meg, illetve hajtson végre megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a kongói társadalom minden egyes szegmense azonos jogokat élvezzen; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányát, hogy gyakorolja teljes körűen hatalmát a Kongói Demokratikus Köztársaság területén, és javítsa az ország általános kormányzását, többek között az emberi jogok területén, továbbá hogy határozzon meg, illetve hajtson végre megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a kongói társadalom minden egyes szegmense azonos jogokat élvezzen;

| 3. | felhívja a Nagy-tavak régió parlamentjeit, hogy működjenek együtt kormányaikkal, és kéri a politikai pártokat, hogy a tartós béke biztosítása érdekében mozdítsák elő a társadalmi igazságosságot; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Nagy-tavak régió parlamentjeit, hogy működjenek együtt kormányaikkal, és kéri a politikai pártokat, hogy a tartós béke biztosítása érdekében mozdítsák elő a társadalmi igazságosságot;

| 4. | felhívja a parlamenteket és kormányokat, hogy gondoskodjanak a különböző társadalmi kategóriák – ideértve a nőket és fiatalokat, a kisebbségeket és a veszélyeztetett csoportokat – egyenlő részvételéről a demokratikus folyamatokban és a kormányzásban; |
| --- | --- |

4.

felhívja a parlamenteket és kormányokat, hogy gondoskodjanak a különböző társadalmi kategóriák – ideértve a nőket és fiatalokat, a kisebbségeket és a veszélyeztetett csoportokat – egyenlő részvételéről a demokratikus folyamatokban és a kormányzásban;

| 5. | felhívja a nemzetközi közösséget, többek között az AU-t, az EU-t és az ENSZ-t, hogy továbbra is nyújtson jelentős, összehangolt és hatékonyabb támogatást a Nagy-tavak régióban fennálló biztonsági helyzet érintettjeinek, és álljon készen a régióban tapasztalható humanitárius katasztrófa kezelésére; |
| --- | --- |

5.

felhívja a nemzetközi közösséget, többek között az AU-t, az EU-t és az ENSZ-t, hogy továbbra is nyújtson jelentős, összehangolt és hatékonyabb támogatást a Nagy-tavak régióban fennálló biztonsági helyzet érintettjeinek, és álljon készen a régióban tapasztalható humanitárius katasztrófa kezelésére;

| 6. | megerősíti az általában a Nagy-tavak régió országai, és különösen a Kongói Demokratikus Köztársaság szuverenitása, függetlensége, területi integritása és nemzeti egysége iránti szilárd elkötelezettségét, és hangsúlyozza, hogy ezeket tiszteletben kell tartani a Nagy-tavak régió békéjének, biztonságának és fejlődésének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

megerősíti az általában a Nagy-tavak régió országai, és különösen a Kongói Demokratikus Köztársaság szuverenitása, függetlensége, területi integritása és nemzeti egysége iránti szilárd elkötelezettségét, és hangsúlyozza, hogy ezeket tiszteletben kell tartani a Nagy-tavak régió békéjének, biztonságának és fejlődésének előmozdítása érdekében;

| 7. | ismételten megerősíti a régió népeinek elidegeníthetetlen és korlátlan jogát arra, hogy maradéktalanul hasznosíthassák nemzeti vagyonukat és teljesen szuverén módon, saját törvényeiknek megfelelően rendelkezhessenek e vagyon felett; |
| --- | --- |

7.

ismételten megerősíti a régió népeinek elidegeníthetetlen és korlátlan jogát arra, hogy maradéktalanul hasznosíthassák nemzeti vagyonukat és teljesen szuverén módon, saját törvényeiknek megfelelően rendelkezhessenek e vagyon felett;

| 8. | támogatását fejezi ki az Addisz-Abebában aláírt, a Kongói Demokratikus Köztársaságra és a régióra vonatkozó béke-, biztonsági és együttműködési keret iránt, és felhív minden aláíró felet kötelezettségvállalásaik gyors és jóhiszemű tiszteletben tartására; kéri ezért az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy 2098 (2013) határozata 6. bekezdésének alapján hozzon megfelelő intézkedéseket azokra a felekre vonatkozóan, amelyek nem tesznek eleget a szóban forgó keretben vállalt kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

8.

támogatását fejezi ki az Addisz-Abebában aláírt, a Kongói Demokratikus Köztársaságra és a régióra vonatkozó béke-, biztonsági és együttműködési keret iránt, és felhív minden aláíró felet kötelezettségvállalásaik gyors és jóhiszemű tiszteletben tartására; kéri ezért az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy 2098 (2013) határozata 6. bekezdésének alapján hozzon megfelelő intézkedéseket azokra a felekre vonatkozóan, amelyek nem tesznek eleget a szóban forgó keretben vállalt kötelezettségeiknek;

| 9. | üdvözli a keretmegállapodás Európai Unió általi támogatását, és arra ösztönzi az Uniót, hogy más nemzetközi szervezetekkel együtt tegyen meg minden erőfeszítést a Kongói Demokratikus Köztársaság, Uganda, Ruanda, Burundi és Tanzánia közötti béke és együttműködés előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a keretmegállapodás Európai Unió általi támogatását, és arra ösztönzi az Uniót, hogy más nemzetközi szervezetekkel együtt tegyen meg minden erőfeszítést a Kongói Demokratikus Köztársaság, Uganda, Ruanda, Burundi és Tanzánia közötti béke és együttműködés előmozdítása érdekében;

| 10. | támogatását fejezi ki a Nagy-tavak régióban az ENSZ, az AU, az EU, az ICGLR és az SADC által a béke és a biztonság helyreállítása céljából szorgalmazott és végrehajtott intézkedések iránt, és nyomatékosan kéri e szervezeteket, hogy folytassák erőfeszítéseiket, és mindenekelőtt hozzanak létre egy programot a régió harmonikus fejlődésére, hogy a Nagy-tavak régió fiataljainak és általában a lakosságának olyan alternatívát kínáljanak a háborúval szemben, amely jobb jövőt biztosít számukra; |
| --- | --- |

10.

támogatását fejezi ki a Nagy-tavak régióban az ENSZ, az AU, az EU, az ICGLR és az SADC által a béke és a biztonság helyreállítása céljából szorgalmazott és végrehajtott intézkedések iránt, és nyomatékosan kéri e szervezeteket, hogy folytassák erőfeszítéseiket, és mindenekelőtt hozzanak létre egy programot a régió harmonikus fejlődésére, hogy a Nagy-tavak régió fiataljainak és általában a lakosságának olyan alternatívát kínáljanak a háborúval szemben, amely jobb jövőt biztosít számukra;

| 11. | üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló 2098 (2013) határozatát, és sürgősen felhívja a Nagy-tavak régió vezetőit és az egész nemzetközi közösséget, hogy tegyenek lépéseket a határozat megfelelő és maradéktalan végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

11.

üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló 2098 (2013) határozatát, és sürgősen felhívja a Nagy-tavak régió vezetőit és az egész nemzetközi közösséget, hogy tegyenek lépéseket a határozat megfelelő és maradéktalan végrehajtása érdekében;

| 12. | üdvözli a MONESCO keretein belül a szóban forgó határozattal létrehozott intervenciós alakulat csapatainak Észak-Kivuban való bevetését; üdvözli ezen alakulat aktív részvételét az M23 lázadásának elfojtásában, és felhívja az alakulatot, hogy továbbra is nyújtson támogatást a kongói kormánycsapatoknak annak érdekében, hogy feloszlassanak minden más fegyveres csoportot a Kongói Demokratikus Köztársaság területén és véget vessenek a Nagy-tavak régióban általuk elkövetett bűncselekményeknek; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a MONESCO keretein belül a szóban forgó határozattal létrehozott intervenciós alakulat csapatainak Észak-Kivuban való bevetését; üdvözli ezen alakulat aktív részvételét az M23 lázadásának elfojtásában, és felhívja az alakulatot, hogy továbbra is nyújtson támogatást a kongói kormánycsapatoknak annak érdekében, hogy feloszlassanak minden más fegyveres csoportot a Kongói Demokratikus Köztársaság területén és véget vessenek a Nagy-tavak régióban általuk elkövetett bűncselekményeknek;

| 13. | sürgeti a nemzetközi közösséget, elsősorban a segélyadományozókat, hogy támogassák a Kongói Demokratikus Köztársaság hatóságainak az M23 felett aratott katonai győzelmet követően az intézményi, politikai, gazdasági és társadalmi strukturális reformok végrehajtására irányuló törekvéseit, különösen a védelem, a biztonság és az igazságszolgáltatás területén, hogy a közigazgatás minden szintjén megszilárdítsák a demokráciát, a jogállamiságot és a jó kormányzást; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a nemzetközi közösséget, elsősorban a segélyadományozókat, hogy támogassák a Kongói Demokratikus Köztársaság hatóságainak az M23 felett aratott katonai győzelmet követően az intézményi, politikai, gazdasági és társadalmi strukturális reformok végrehajtására irányuló törekvéseit, különösen a védelem, a biztonság és az igazságszolgáltatás területén, hogy a közigazgatás minden szintjén megszilárdítsák a demokráciát, a jogállamiságot és a jó kormányzást;

| 14. | felhívja a Kongói Demokratikus Köztársaságot és szomszédait, hogy alakítsanak ki szorosabb és hatékonyabb regionális együttműködést, hogy közösen adhassanak választ a régióban ismétlődő konfliktusok következményeire és emellett közösen kezelhessék a biztonsággal kapcsolatos és politikai kérdéseket a Nagy-tavak régió gazdasági fejlődésének előmozdítása érdekében; felhívja a nemzetközi közösséget, különösen az ICGLR-t, az AU-t, az EU-t, az ENSZ-t és az USA-t, hogy támogassák az ilyen fajta együttműködést; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Kongói Demokratikus Köztársaságot és szomszédait, hogy alakítsanak ki szorosabb és hatékonyabb regionális együttműködést, hogy közösen adhassanak választ a régióban ismétlődő konfliktusok következményeire és emellett közösen kezelhessék a biztonsággal kapcsolatos és politikai kérdéseket a Nagy-tavak régió gazdasági fejlődésének előmozdítása érdekében; felhívja a nemzetközi közösséget, különösen az ICGLR-t, az AU-t, az EU-t, az ENSZ-t és az USA-t, hogy támogassák az ilyen fajta együttműködést;

| 15. | erre való tekintettel hangsúlyozza, hogy új életre kell kelteni a Nagy-tavak Régió Országainak Gazdasági Közösségét, és biztosítani kell számára a béke, az integráció, a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés elősegítéséhez szükséges eszközöket, hogy a régió lakossága jobb életet élhessen; |
| --- | --- |

15.

erre való tekintettel hangsúlyozza, hogy új életre kell kelteni a Nagy-tavak Régió Országainak Gazdasági Közösségét, és biztosítani kell számára a béke, az integráció, a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés elősegítéséhez szükséges eszközöket, hogy a régió lakossága jobb életet élhessen;

| 16. | üdvözli az ICGLR égisze alatt folytatott kampalai tárgyalások során elért eredményeket, és nyomatékosan kéri a közvetítőt és minden felet, hogy gyorsan zárják le ezeket a tárgyalásokat, hogy a sürgős ügyekben megegyezésre jussanak, például az M23 korábbi lázadóinak kiadatása ügyében, akik a szomszédos országokban kerestek menedéket, illetve azok kiadatásával kapcsolatban, akiket háborús bűnök, az emberiesség elleni bűncselekmények elkövetésével és az emberi jogok súlyos megsértésével vádolnak; |
| --- | --- |

16.

üdvözli az ICGLR égisze alatt folytatott kampalai tárgyalások során elért eredményeket, és nyomatékosan kéri a közvetítőt és minden felet, hogy gyorsan zárják le ezeket a tárgyalásokat, hogy a sürgős ügyekben megegyezésre jussanak, például az M23 korábbi lázadóinak kiadatása ügyében, akik a szomszédos országokban kerestek menedéket, illetve azok kiadatásával kapcsolatban, akiket háborús bűnök, az emberiesség elleni bűncselekmények elkövetésével és az emberi jogok súlyos megsértésével vádolnak;

| 17. | kéri, hogy a korábbi lázadók leszerelését, lefegyverzését, rehabilitációját és visszailleszkedését az erre vonatkozóan érvényes alapvető nemzetközi normák szigorú betartása mellett és a fegyveres erőkbe való bevonás sajátos szükségleteivel teljes összhangban hajtsák végre, ahogy azt az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a katonai puccsok által az AKCS-országok demokráciájára és politikai stabilitására jelentett újabb veszélyről, valamint a nemzetközi közösség szerepéről szóló állásfoglalása említi; |
| --- | --- |

17.

kéri, hogy a korábbi lázadók leszerelését, lefegyverzését, rehabilitációját és visszailleszkedését az erre vonatkozóan érvényes alapvető nemzetközi normák szigorú betartása mellett és a fegyveres erőkbe való bevonás sajátos szükségleteivel teljes összhangban hajtsák végre, ahogy azt az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a katonai puccsok által az AKCS-országok demokráciájára és politikai stabilitására jelentett újabb veszélyről, valamint a nemzetközi közösség szerepéről szóló állásfoglalása említi;

| 18. | tudomásul veszi a Kongói Demokratikus Köztársaságban a Joseph Kabila elnök által összehívott, az elnöki többség, a politikai ellenzék és a civil társadalom közötti nemzeti konzultációkat, és arra ösztönzi a Kongói Demokratikus Köztársaság hatóságait, hogy e konzultációk következtetéseinek és ajánlásainak megfelelően járjanak el annak érdekében, hogy előmozdítsák a nemzeti megbékélést, és egyszer és mindenkorra felszámolják a Kongói Demokratikus Köztársaságban ismétlődő politikai válságok kiváltó okait; |
| --- | --- |

18.

tudomásul veszi a Kongói Demokratikus Köztársaságban a Joseph Kabila elnök által összehívott, az elnöki többség, a politikai ellenzék és a civil társadalom közötti nemzeti konzultációkat, és arra ösztönzi a Kongói Demokratikus Köztársaság hatóságait, hogy e konzultációk következtetéseinek és ajánlásainak megfelelően járjanak el annak érdekében, hogy előmozdítsák a nemzeti megbékélést, és egyszer és mindenkorra felszámolják a Kongói Demokratikus Köztársaságban ismétlődő politikai válságok kiváltó okait;

| 19. | hangsúlyozza, hogy nem tűr halasztást, hogy az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága és a Nemzetközi Vöröskereszt segítségével azonosítsák Ruandában és Ugandában az M23 korábbi lázadóit és a kongói menekülteket, hogy sor kerülhessen származási országukba való önkéntes hazatérésükre, és hogy aki akar, részt vehessen a leszerelési, lefegyverzési, rehabilitációs és visszailleszkedési programban; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy nem tűr halasztást, hogy az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága és a Nemzetközi Vöröskereszt segítségével azonosítsák Ruandában és Ugandában az M23 korábbi lázadóit és a kongói menekülteket, hogy sor kerülhessen származási országukba való önkéntes hazatérésükre, és hogy aki akar, részt vehessen a leszerelési, lefegyverzési, rehabilitációs és visszailleszkedési programban;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a büntetlenség megszüntetése az egyik előfeltétele a béke és a biztonság helyreállításának a Nagy-tavak régióban, és ismételten felhívja az ICGLR tagállamainak igazságügyi hatóságait és a Nemzetközi Büntetőbíróságot, hogy helyezze vád alá és büntesse meg azokat, akik a Nagy-tavak régióban megsértették az emberi jogokat, és az emberiesség elleni bűncselekményeket, háborús bűnöket, nemi erőszakot követtek el és gyermekkatonákat soroztak be; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a büntetlenség megszüntetése az egyik előfeltétele a béke és a biztonság helyreállításának a Nagy-tavak régióban, és ismételten felhívja az ICGLR tagállamainak igazságügyi hatóságait és a Nemzetközi Büntetőbíróságot, hogy helyezze vád alá és büntesse meg azokat, akik a Nagy-tavak régióban megsértették az emberi jogokat, és az emberiesség elleni bűncselekményeket, háborús bűnöket, nemi erőszakot követtek el és gyermekkatonákat soroztak be;

| 21. | kitart amellett, hogy a Nagy-tavak régióját járó azon fegyveres csoportoknak, amelyek eddig ezt még nem tették meg, haladéktalanul le kell tenniük a fegyvert, és vállalniuk kell, hogy országaikban visszatérnek a rendes civil életbe; |
| --- | --- |

21.

kitart amellett, hogy a Nagy-tavak régióját járó azon fegyveres csoportoknak, amelyek eddig ezt még nem tették meg, haladéktalanul le kell tenniük a fegyvert, és vállalniuk kell, hogy országaikban visszatérnek a rendes civil életbe;

| 22. | nyomatékosan kéri a Nagy-tavak régió valamennyi országát, amelyek civil vagy katonai menekülteket fogadtak be más országokból, hogy szigorúan tegyenek eleget a menekültek jogállására vonatkozó 1951. évi Genfi Egyezmény és az Afrikai Egységszervezet 1967. évi, az Afrikában tapasztalható menekültügyi problémák konkrét aspektusainak szabályozására vonatkozó egyezménye rendelkezéseinek, különösen ami az ilyen személyeknek a származási országuk ellen folytatott politikai és katonai tevékenységektől való eltiltását illeti; |
| --- | --- |

22.

nyomatékosan kéri a Nagy-tavak régió valamennyi országát, amelyek civil vagy katonai menekülteket fogadtak be más országokból, hogy szigorúan tegyenek eleget a menekültek jogállására vonatkozó 1951. évi Genfi Egyezmény és az Afrikai Egységszervezet 1967. évi, az Afrikában tapasztalható menekültügyi problémák konkrét aspektusainak szabályozására vonatkozó egyezménye rendelkezéseinek, különösen ami az ilyen személyeknek a származási országuk ellen folytatott politikai és katonai tevékenységektől való eltiltását illeti;

| 23. | felhívja a Világbankot, hogy kövesse nyomon elnöke 2013. május 22-én, Kinshasában tett ígéretét, miszerint 1 milliárd USA-dollárt fordít a Nagy-tavak régióban végrehajtott fejlesztési projektekre, és javasolja, hogy ezt az összeget elsősorban a konfliktusban érintett területek részére különítsék el; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Világbankot, hogy kövesse nyomon elnöke 2013. május 22-én, Kinshasában tett ígéretét, miszerint 1 milliárd USA-dollárt fordít a Nagy-tavak régióban végrehajtott fejlesztési projektekre, és javasolja, hogy ezt az összeget elsősorban a konfliktusban érintett területek részére különítsék el;

| 24. | nyomatékosan kéri az AU-t, az ICGLR-t és annak tagállamait, valamint az ENSZ-t és az EU-t, hogy tegyenek határozott és hatékony lépéseket a Kongói Demokratikus Köztársaság és a Nagy-tavak régió egyéb országai természeti erőforrásainak illegális kitermelése és az azokkal folytatott kereskedelem ellen, mindenekelőtt pedig szabjanak ki büntetést az ilyen gyakorlatot folytató vállalatokra a nemzetközi szinten elfogadott átláthatósági elveknek megfelelően; |
| --- | --- |

24.

nyomatékosan kéri az AU-t, az ICGLR-t és annak tagállamait, valamint az ENSZ-t és az EU-t, hogy tegyenek határozott és hatékony lépéseket a Kongói Demokratikus Köztársaság és a Nagy-tavak régió egyéb országai természeti erőforrásainak illegális kitermelése és az azokkal folytatott kereskedelem ellen, mindenekelőtt pedig szabjanak ki büntetést az ilyen gyakorlatot folytató vállalatokra a nemzetközi szinten elfogadott átláthatósági elveknek megfelelően;

| 25. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Afrikai Uniónak, az AKCS–EU Tanácsnak, az Európai Unió Tanácsának és Bizottságának, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ főtitkára Nagy-tavak régiójáért felelős különmegbízottjának, a Nagy-tavak Régió Nemzetközi Értekezlete tagállamainak, valamint az érintett államok elnökeinek, állam- és kormányfőinek és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

25.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Afrikai Uniónak, az AKCS–EU Tanácsnak, az Európai Unió Tanácsának és Bizottságának, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ főtitkára Nagy-tavak régiójáért felelős különmegbízottjának, a Nagy-tavak Régió Nemzetközi Értekezlete tagállamainak, valamint az érintett államok elnökeinek, állam- és kormányfőinek és parlamentjeinek.

A Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzata

1. cikk

Közös Parlamenti Közgyűlés

1.   Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés (a továbbiakban: a Közgyűlés) létrehozására az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodás 17. cikkének megfelelően került sor.

2.   A Közgyűlést egyenlő számú uniós és AKCS-képviselőből álló két Ház alkotja. A Közgyűlés képviselői egyfelől az Európai Parlament képviselői, másfelől az AKCS-államok parlamentjeinek képviselői, illetve ennek hiányában – olyan kivételes esetekben, mint vis maior esetében, amelyekről előzőleg írásbeli értesítés formájában tájékoztatni kell a Közgyűlés 2. cikkben említett elnökségét (a továbbiakban: az Elnökség) – az AKCS-államok parlamentjei által kijelölt küldöttek. Parlament hiányában az érintett AKCS-államot képviselő küldött szavazati jog nélkül történő részvételét a Közgyűlés előzetes jóváhagyásának kell alárendelni.

3.   A Közgyűlés képviselőinek mandátumát az AKCS-államok képviselőinek esetében az államuk illetékes hatóságai által, az Európai Parlament képviselőinek esetében pedig az Európai Parlament elnöke által kiállított írásbeli kinevezés igazolja.

2. cikk

Elnökség

1.   Mindkét Ház saját gyakorlatának megfelelően választja meg az Elnökségbe delegált tagjait.

2.   Az Elnökség két, egymással egyenrangú társelnökből, valamint huszonnégy alelnökből áll. Az Elnökség tagjait felerészben az AKCS-országok képviselői, felerészben pedig az Európai Parlament képviselői jelölik ki, mindkét képviselőcsoport a két Ház által meghatározott eljárás szerint.

3.   Az Elnökség előkészíti a Közgyűlés munkáját, gondoskodik annak megfelelő folytatásáról és a Közgyűlés határozatainak érvényre juttatásáról, és kialakítja a szükséges kapcsolatokat az AKCS–EU Miniszterek Tanácsával és az AKCS–EU Nagyköveti Bizottságával.

4.   Az Elnökség felel a Közgyűlés munkájának összehangolásáért. Tagjai közül az Elnökség konkrét témákért felelős alelnököket jelölhet ki az AKCS-országok parlamenti képviselői és az Európai Parlament képviselői közötti egyenlőség elvével összhangban.

5.   Az Elnökséget a társelnökök hívják össze, évente legalább négy alkalommal; az ülések közül kettőt a Közgyűlés plenáris ülései előtti napokban kell tartani.

6.   Az Elnökség javaslatot tesz a Közgyűlés számára a viták napirendjére vonatkozóan. Az Elnökség köteles arról gondoskodni, hogy – amennyiben ez lehetséges – a napirendre felvett pontoknak legalább a fele közös érdekeket képviselő kérdésekre vonatkozzon.

Az Elnökség javaslatot tehet a felszólalási idő korlátozására.

7.   A 25. cikkben (Állandó bizottságok) említett állandó bizottságok összetétele és hatáskörei tekintetében az Elnökség az illetékes.

8.   Az állandó bizottságok jelentéseinek és állásfoglalási indítványainak jóváhagyása tekintetében az Elnökség az illetékes.

9.   Az Elnökség kérdéseket nyújthat be megvizsgálás céljából az állandó bizottságokhoz, akik ezt követően engedélyt kérhetnek jelentés kidolgozására valamely sajátos tárgykörben.

10.   Az Elnökség felel a Közgyűlés által elfogadott indítványok és határozatok végrehajtásának ellenőrzéséért. Állandó bizottság által beterjesztett indítvány esetén az Elnökségnek jogában áll az indítvány végrehajtásának ellenőrzése terén viselendő felelősséget átruházni az érintett állandó bizottság elnökére és előadójára.

11.   Az Elnökség feladata az egyéni emberi jogi ügyek zárt ülésen történő megvitatása.

12.   Az Elnökség ülései nem nyilvánosak.

3. cikk

Egyéb intézmények jelenléte

1.   Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsát a partnerségi megállapodás 15. cikkének megfelelően fel kell kérni, hogy nyújtsa be a partnerségi megállapodás végrehajtásáról szóló éves jelentését a Közgyűlésnek. A jelentés benyújtását vita követi.

2.   Az AKCS Miniszterek Tanácsa és az AKCS Nagykövetek Bizottsága, valamint az Európai Unió Tanácsa, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: főképviselő) és az Európai Bizottság az Elnökség meghívása alapján részt vehet a Közgyűlés plenáris ülésein.

3.   Az AKCS Miniszterek Tanácsa, valamint az Európai Unió Tanácsa, a főképviselő és az Európai Bizottság az Elnökség meghívása alapján részt vehet a hatáskörükbe tartozó ügyeket érintő napirendi pontokkal kapcsolatos elnökségi üléseken.

4. cikk

Megfigyelők és más meghívottak

1.   Az alábbi államok mint állandó megfigyelők küldhetnek képviselőket a Közgyűlés plenáris ülésein való részvételre:

| a) | azon államok, amelyek esetében a partnerségi megállapodás megerősítése folyamatban van; |
| --- | --- |

a)

azon államok, amelyek esetében a partnerségi megállapodás megerősítése folyamatban van;

| b) | az AKCS-csoport tagállamai. |
| --- | --- |

b)

az AKCS-csoport tagállamai.

Az állandó megfigyelők felszólalhatnak a plenáris ülésen.

2.   A társelnökök meghívására és az Elnökség egyetértésével megfigyelői minőségben más szervezetek vagy szervek is részt vehetnek a Közgyűlés plenáris ülésein, az állandó bizottságok ülésein, valamint a regionális parlamenti üléseken.

Eseti alapon a Közgyűlés, illetve az érintett bizottság elnöksége engedélyével felszólalhatnak a plenáris ülésen vagy a bizottsági üléseken.

3.   Az állandó vagy nem állandó megfigyelők nem rendelkeznek szavazati joggal.

4.   Konzultációs státusszal más meghívottaknak, például a civil társadalom képviselőinek a Közgyűlés plenáris ülésein, az állandó bizottságok ülésein, valamint a Közgyűlés regionális ülésein való részvételét az Elnökség eseti alapon hagyja jóvá.

5. cikk

A Közgyűlés plenáris ülései

1.   A Közgyűlés évente két alkalommal három napra ül össze. Az ülést társelnökei hívják össze egyszer egy AKCS-államban, egyszer pedig az Európai Unió egyik tagállamában, lehetőleg abban, amelyik az Európai Unió Tanácsának soros elnöki tisztségét tölti be.

2.   A plenáris ülés helyszínének meghatározásakor az AKCS-csoport országainak és az Európai Unió tagállamainak régiói váltakozva kerülnek sorra.

3.   Az Elnökség vagy az EU–AKCS Miniszterek Tanácsa kérésére a társelnökök rendkívüli plenáris ülésre is összehívhatják a Közgyűlést.

6. cikk

A Közgyűlés regionális ülései

1.   A partnerségi megállapodás 17. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Közgyűlés regionális parlamenti üléseket
  tart
  . Ezen ülések megtartásáról az Elnökség által benyújtott vagy az érintett régiókból származó kérelem alapján határoznak.

2.   A Közgyűlés eljárási szabályzatának végrehajtása céljaira a „regionális” kifejezések az egyes AKCS-államok nemzeti parlamentjei által meghatározott egységeket fednek. Az ekként meghatározott minden ilyen egységet végleges jóváhagyásra a Közgyűlés elé kell terjeszteni.

3.   E regionális üléseken a regionális egységbe tartozó minden AKCS-államból egy képviselő, valamint az AKCS-államokból küldött összes képviselő számával megegyező számú európai parlamenti képviselő vesz részt.

4.   A Közgyűlés évente legfeljebb három, egyenként legfeljebb három napig tartó regionális ülést tart. Ha kettőnél több ülést tartanak, az egyikre egy AKCS-államban megtartott plenáris ülés keretében kerül sor. Ezeken az üléseken közlemény formájában megfogalmazott következtetéseket fogadnak el. A regionális ülésekre értelemszerűen ezt az eljárási szabályzatot kell alkalmazni.

5.   E regionális ülések regionális érdekű és tematikus ügyekre, különösen az érintett régióra vonatkozó regionális és országstratégiai dokumentumokra összpontosítanak. Mindegyik regionális ülésről értékelési jelentést kell készíteni, amelyet a Közgyűlés következő plenáris ülése elé kell terjeszteni.

6.   A regionális ülések előtt minden AKCS-térségről jelentést kell készíteni, amelyet az adott regionális ülés keretében meg kell vitatni.

7. cikk

Napirend

1.   A plenáris ülés napirendtervezetét az Elnökség készíti el. A napirendtervezetet a társelnökök elfogadásra a Közgyűlés elé terjesztik. A napirend szerint tárgyalt kérdések az Európai Unió és az AKCS-államok közötti együttműködésnek a partnerségi megállapodás keretében történő továbbfejlesztésére vonatkoznak.

Minden plenáris ülés napirendtervezete a tárgyalt témák alábbi kategóriái szerint csoportosul:

| i. | az állandó bizottságok által előterjesztett jelentések. Ezek számát plenáris ülésenként háromra korlátozzák. A jelentésekben tartalmazott állásfoglalási indítványok terjedelmét e szabályzat II. melléklete szabja meg; |
| --- | --- |

i.

az állandó bizottságok által előterjesztett jelentések. Ezek számát plenáris ülésenként háromra korlátozzák. A jelentésekben tartalmazott állásfoglalási indítványok terjedelmét e szabályzat II. melléklete szabja meg;

| ii. | egy állandó bizottság által javasolt, vagy maga az Elnökség által előterjesztett sürgős ügyek. A sürgős ügyek felvétele a napirendre kivételnek számít, számuk plenáris ülésenként nem haladhatja meg a kettőt. Az egyéb ügyeket az illetékes állandó bizottságnak továbbítják; |
| --- | --- |

ii.

egy állandó bizottság által javasolt, vagy maga az Elnökség által előterjesztett sürgős ügyek. A sürgős ügyek felvétele a napirendre kivételnek számít, számuk plenáris ülésenként nem haladhatja meg a kettőt. Az egyéb ügyeket az illetékes állandó bizottságnak továbbítják;

| iii. | programpont magas szintű megvitatásra. |
| --- | --- |

iii.

programpont magas szintű megvitatásra.

2.   A sürgős ügyekre vonatkozóan az AKCS-államok egy képviselője, egy képviselőcsoport vagy tíz képviselő állásfoglalási indítványt nyújthat be. Az állásfoglalási indítványokat a plenáris ülés napirendjére felvett sürgős ügyekre kell korlátozni, és terjedelmük nem haladhatja meg az e szabályzat II. mellékletében megszabott mértéket. Az állásfoglalási indítványokat négy héttel azon plenáris ülés megnyitását megelőzően kell benyújtani, amelyen ezen indítványok megvitatásra és szavazásra kerülnek.

3.   Sürgős esetekben az Elnökség ülései között a társelnökök naprakésszé tehetik a napirendtervezetet írásbeli és/vagy egyszerűsített írásbeli eljárás során.

4.   A sürgős ügyekben benyújtott állásfoglalási indítványokat az Elnökséghez kell benyújtani. Az Elnökség ellenőrzi, hogy valamennyi állásfoglalási indítvány kielégíti-e a (2) bekezdésben foglalt feltételeket, a szóban forgó ügy felvételre került-e a napirendbe és az indítvány angolul és franciául is rendelkezésre áll-e. Az Elnökség javaslatát jóváhagyásra a Közgyűlés elé kell terjeszteni.

5.   Az Elnökség a sürgős ügyekben benyújtott állásfoglalási indítványokat tájékoztató jelleggel megküldi az illetékes bizottság számára.

8. cikk

A határozatképesség feltételei

1.   A Közgyűlés akkor határozatképes, ha jelen van mind az AKCS-államok, mind pedig az Európai Parlament képviselőinek egyharmada.

2.   A szavazók számától függetlenül minden szavazás érvényesnek minősül, kivéve, ha az elnök a szavazást megelőzően legalább tíz képviselő kérésére meg nem állapítja a határozatképtelenség fennállását. Amennyiben nincsen jelen a határozatképességhez szükséges számú képviselő, a szavazást felveszik a következő ülés napirendjére.

9. cikk

Az ülések elnöksége

1.   A társelnökök közös megegyezéssel határoznak arról, hogy melyikük látja el a Közgyűlés üléseinek elnökségét.

2.   A Közgyűlés üléseit az elnök nyitja meg, függeszti fel és rekeszti be. Az elnök biztosítja az eljárási szabályzat tiszteletben tartását, fenntartja a rendet, megadja a szót, lezártnak nyilvánítja a vitákat, szavazásra bocsátja a kérdéseket, és kihirdeti a szavazások eredményeit.

3.   Az elnök egy vita során nem emelkedhet szólásra (kivételt képez a kérdés aktuális állásának ismertetése vagy felidézése); amennyiben részt kíván venni a vitában, el kell hagynia elnöki székét.

4.   A két társelnököt az elnöki székben egy alelnök helyettesítheti.

10. cikk

Ülésrend

A képviselők ültetése ábécérendben történik, az Európai Parlament képviselői esetében a nevük, az AKCS-államok képviselői esetében az országuk alapján, a kezdőbetűt az ábécé következő betűjére cserélve minden egyes plenáris ülésen.

11. cikk

Hivatalos nyelvek

1.   A Közgyűlés hivatalos nyelvei az angol, a bolgár, a cseh, a dán, az észt, a finn, a francia, a görög, a holland,
  a horvát
  , a lengyel, a lett, a litván, a magyar, a máltai, a német, az olasz, a portugál, a román, a spanyol, a svéd, a szlovák és a szlovén.

Az Európai Parlament szokásos munkahelyein tartott valamennyi ülésre tolmácsolási szolgáltatást kell biztosítani az Európai Parlament ténylegesen jelen levő képviselőinek valamennyi munkanyelvén. Az Európai Parlament szokásos munkahelyein kívül tartott valamennyi ülésre az Európai Parlament elnöksége által 2003. február 10-én elfogadott, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés üléseire vonatkozó szabályzatban található vonatkozó belső szabályoknak (22) megfelelően kell tolmácsolási szolgáltatást biztosítani. Valamennyi ülésen angol és francia nyelvű fordítási szolgáltatást kell biztosítani.

2.   A Közgyűlés által meghozott aktusokat a hivatalos nyelveken nyilvánosságra hozzák. Az előkészítő- és munkadokumentumokat legalább angol és francia nyelven nyilvánosságra hozzák.

12. cikk

Az eljárás nyilvános jellege

A Közgyűlés plenáris ülései nyilvánosak, kivéve, ha erről a Közgyűlés másképpen dönt.

13. cikk

Jegyzőkönyv

1.   Az egyes ülésekről készített jegyzőkönyvek tartalmazzák a Közgyűlés határozatait és a felszólalók neveit, és a következő ülésen kerülnek kiosztásra.

2.   Az Európai Parlament gondoskodik a jegyzőkönyvnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő nyilvánosságra hozataláról, az AKCS-titkárság pedig annak az általa megfelelőnek ítélt módon történő közzétételéről. A plenáris ülés utolsó ülésének jegyzőkönyvét a következő plenáris ülés kezdetén jóváhagyásra be kell nyújtani, és a helyesbítéseket az Európai Parlament az Európai Unió Hivatalos Lapjában, az AKCS-titkárság pedig az általa megfelelőnek ítélt módon teszi közzé.

14. cikk

A társelnökök nyilatkozatai és sajtóközleményei

1.   A társelnökök – lehetőség szerint az Elnökség tagjaival írásbeli és/vagy egyszerűsített írásbeli eljárás során folytatott konzultációt követően – sürgős közös nyilatkozatokat bocsáthatnak ki az AKCS–EU-partnerségre vonatkozó bármilyen üggyel kapcsolatosan. Ezek a nyilatkozatok már meglévő állásfoglalásokon és nyilatkozatokon alapulnak. Kibocsátásukat követően a társelnökök megtárgyalásuk céljából erről először az Elnökséget tájékoztatják, majd – amint lehetséges – a Közgyűlés valamennyi tagját is.

2.   A sajtóközlemények angol és francia nyelven készülnek. Nem számítanak hivatalos dokumentumnak.

15. cikk

Felszólaláshoz való jog

1.   A Közgyűlés egy képviselője csak akkor szólalhat fel, ha számára a szót az elnök megadja. Az állásfoglalásokban szereplő vagy viták során megnevezett államok képviselőinek jogukban áll válaszolni, a számukra megszabott időkereten belül.

2.   A Közgyűlés vitáin a felszólalási időt az Európai Parlament és az AKCS-államok képviselői között egyenlően kell felosztani. Az elnök javaslatára a Közgyűlés korlátozhatja a felszólalás időtartamát. A képviselők nyilatkozataik kiegészítésére írásbeli észrevételeket tehetnek, amelyek terjedelme nem lehet több 2 000 karakternél. Az írásbeli észrevételeket eredeti nyelvükön kell archiválni.

3.   Az Európai Parlament képviselőinek esetében a szót az úgynevezett d’Hondt-rendszer keretében kell megadni.

4.   Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának tagjai vagy kijelölt meghatalmazottjaik, valamint a 3. cikk (2) bekezdésében felsorolt szervek és intézmények kérésükre felszólalhatnak.

5.   Az Európai Parlament főtitkára és az AKCS-titkárság főtitkára felszólalhatnak az Elnökség ülésein és a Közgyűlés plenáris ülésein, amennyiben az adott parlamentek azzal megfelelő módon megbízzák őket, és ha erre az ezen ülések és plenáris ülések elnökségét ellátó társelnök felkéri őket.

6.   A (6) bekezdés által előírt esetet kivéve a felszólalót csak az elnök, és kizárólag abban az esetben szakíthatja félbe, ha a szólásra megszabott időtartamot túllépte.

7.   Amennyiben egy felszólaló eltér a tárgyától, az elnök figyelmezteti. Ha a felszólaló a figyelmeztetést figyelmen kívül hagyja, az elnök az általa megfelelőnek ítélt időtartamra megvonhatja tőle a szót.

16. cikk

Szavazati jog és a szavazás módjai

1.   A szavazati joggal felruházott minden képviselő egyetlen, másra át nem ruházható szavazattal rendelkezik.

2.   A Közgyűlés rendesen kézfenntartással szavaz. Amennyiben a kézfenntartásos szavazás eredménye bizonytalannak mutatkozik, a Közgyűlés színes kártyák fenntartásával vagy elektronikus szavazórendszerrel szavaz.

3.   A szavazócédulákkal történő, titkos szavazásra akkor van mód, ha erre vonatkozóan a szavazás napján 10 óráig legalább tíz képviselő írásos kérelmet nyújt be.

4.   Egy határozat elfogadásához a Közgyűlés szavazatainak egyszerű többsége szükséges. Ha a szavazás napján 10 óráig legalább öt képviselő név szerinti szavazásra irányuló kérelmet terjeszt elő, akkor az AKCS-államok parlamentjeinek képviselői és az Európai Parlament képviselői házanként külön, és egymást követően szavaznak. Ebben az esetben a szóban forgó szöveg csak akkor tekintendő elfogadottnak, ha azt mind az AKCS-államok parlamentjei képviselőinek, mind pedig az Európai Parlament szavazáson részt vevő képviselőinek többsége megerősíti.

5.   Szavazategyenlőség esetén az állásfoglalás nem kerül elfogadásra. Az ilyen állásfoglalás újbóli szavazásra a Közgyűlés következő plenáris ülése elé terjeszthető.

6.   Amennyiben azt a szavazás napján 10 óráig legalább öt képviselő kérelmezi, a Közgyűlés külön-külön szavaz egy bekezdés vagy egy módosítás szövegének különböző részeiről.

7.   A (3), (4) és (6) bekezdéssel összhangban benyújtott kérelmet előterjesztője a szavazást megelőzően bármikor visszavonhatja.

17. cikk

A szavazás értékelése

A végleges szavazásról bármely képviselő szóbeli értékelést adhat, amely nem haladhatja meg a másfél percet, illetve írásbeli értékelést készíthet, amelynek terjedelme nem lehet több 200 szónál. Az írásbeli értékeléseket eredeti nyelvükön kell archiválni.

18. cikk

A Közgyűlés állásfoglalásai

1.   A Közgyűlés szavaz az állandó bizottságok által a 7. cikknek megfelelően előterjesztett jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokról.

2.   A Közgyűlés ugyancsak szavaz a 7. cikknek megfelelően a sürgős ügyekben tett állásfoglalási indítványokról.

3.   Adott esetben az elnök felkéri az egyazon sürgős ügyekben benyújtott állásfoglalási indítványok szerzőit egy kompromisszumos állásfoglalási indítvány kidolgozására. A vitát követően valamennyi állásfoglalási indítványt, valamint az ezekhez kapcsolódó módosító javaslatokat a Közgyűlés elé bocsátják szavazásra. Amint egy kompromisszumos állásfoglalási indítvány elfogadásra került, az ugyanazon tárgyban benyújtott egyéb állásfoglalási indítványok érvényüket veszítik.

4.   A Közgyűlés által elfogadott állásfoglalásokat eljuttatják az Európai Bizottsághoz, az AKCS–EU Miniszterek Tanácsához és valamennyi érdekelt félhez. Az Európai Bizottság és az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a Közgyűlés következő plenáris ülése számára jelentést készít az elfogadott állásfoglalásokkal kapcsolatos további teendőkről.

19. cikk

Módosítások

1.   Módosítást az AKCS-államok szavazati joggal rendelkező egy képviselője, egy képviselőcsoport vagy tíz képviselő nyújthat be. A módosítást írásban, a módosítandó szöveghez igazodó formában kell benyújtani. Ezen elbírálási szempontok alapján az elnök dönt a módosítás elfogadhatóságáról.

2.   A módosítások benyújtási határidejét a plenáris ülés kezdetén jelentik be.

3.   A szavazás során a módosítások elsőbbséget élveznek a szöveg előtt, amelyre vonatkoznak.

4.   Amennyiben egyazon tárgyra legalább két módosítás vonatkozik, akkor először azt bocsátják szavazásra, amelyik tartalmi vonatkozásában inkább eltér a vitatott szövegtől. Csak a tárgyi tévedéseket vagy nyelvi hibákat kiigazító szóbeli módosítások vehetők figyelembe. Minden egyéb szóbeli módosítás a Közgyűlés belátására tartozik. Nem vehető figyelembe az a szóbeli módosítás, amellyel szemben legalább tíz képviselőnek ellenvetése van, és azt felállva jelzi.

20. cikk

Írásbeli választ igénylő kérdések

1.   A Közgyűlés bármely képviselője feltehet írásbeli választ igénylő kérdéseket az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa vagy az Európai Bizottság számára.

2.   A kérdéseket írásban kell benyújtani az Elnökséghez. Ha az Elnökség a kérdéseket elfogadhatónak ítéli, az adott esettől függően továbbítja azokat az AKCS–EU Miniszterek Tanácsához vagy a Bizottsághoz. Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa vagy az Európai Bizottság felkérést kap, hogy a kérdés megküldésétől számított két hónapon belül adja meg írásos válaszát.

3.   A megválaszolt kérdéseket a hozzájuk tartozó válaszokkal együtt nyilvánosságra hozzák, az Európai Parlament az Európai Unió Hivatalos Lapjában, az AKCS-államok pedig az általuk megfelelőnek ítélt módon.

4.   Az előírt határidőn belül meg nem válaszolt kérdéseket ugyanezen feltételek mellett nyilvánosságra hozzák, annak a ténynek a feltüntetésével, hogy nyilvánosságra hozataluk időpontjáig azokra válasz nem érkezett.

21. cikk

Kérdések órája

1.   Minden plenáris ülésen sor kerül az AKCS–EU Miniszterek Tanácsához és az Európai Bizottsághoz intézett kérdések órájára, amelynek időpontját az Elnökség határozza meg oly módon, hogy biztosított legyen a nevezett két intézmény legmagasabb szinten történő képviselete.

2.   A Közgyűlés bármely képviselője feltehet egy kérdést az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa vagy az Európai Bizottság számára. A több képviselő által aláírt kérdések esetében az egyiküket kérik fel a kérdés feltételére.

3.   A kérdéseket írásban kell benyújtani az Elnökséghez, az Elnökség által megszabott határidőn belül.

4.   Sürgős esetben – és a kérdés címzett intézményének beleegyezésével – a társelnökök vagy az Elnökség a kérdés napirendre tűzése mellett dönthet még abban az esetben is, ha az Elnökség által megszabott határidők lejártak.

5.   A kérdések elfogadhatóságáról a Közgyűlés társelnökei határoznak, a partnerségi megállapodás által megszabott formai és tartalmi feltételek alapján. A napirendbe az érintett intézménnyel való megvitatás céljával már felvett ügyekre vonatkozó kérdéseket elfogadhatatlannak kell nyilvánítani. Az elfogadhatónak minősített kérdéseket meg kell küldeni az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa vagy az Európai Bizottság számára. A megválaszolandó kérdések sorrendjét a társelnökök határozzák meg. A kérdést feltevő képviselőt haladéktalanul tájékoztatják döntésükről.

6.   A kérdések terjedelme nem haladhatja meg a 100 szót. A kérdést kérdés és nem kijelentés formájában kell megfogalmazni.

7.   A Közgyűlés plenáris ülésenként meghatározott időt szentel az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa és az Európai Bizottság számára feltett kérdésekre. Az idő hiányában megválaszolatlanul maradt kérdésekre írásbeli választ kell adni, kivéve, ha a kérdést feltett képviselő a kérdést visszavonja.

8.   A kérdés csak akkor kerül megválaszolásra, ha a kérdést feltett képviselő jelen van, illetve a társelnököket a kérdések órájának megnyitását megelőzően írásban tájékoztatta távollétéről, megadva helyettesítőjének nevét.

9.   Ha sem a kérdést feltevő képviselő, sem helyettesítője nincsen jelen, akkor a kérdésre írásban válaszolnak.

10.   Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa vagy az Európai Bizottság előzőleg írásban válaszol a kérdésekre. A kérdést feltevő képviselő – ha jelen van saját maga, illetve helyettesítője révén, ha a társelnököket a kérdések órájának megnyitását megelőzően írásban tájékoztatta távollétéről, megadva helyettesítőjének nevét – rövid kiegészítő kérdést tehet fel. Az elnök elutasíthat minden olyan kérdést, amely nem kapcsolódik az eredetileg feltett kérdéshez. Ha az idő engedi, más kérdéseket is fel lehet tenni az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa vagy az Európai Bizottság számára a „catch the eye” (jelentkezés alapján történő szólítás) eljárásnak megfelelően.

11.   Amennyiben a Közgyűlés legalább tíz képviselője azt kérelmezi, az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa vagy az Európai Bizottság válaszadását követően vita kezdeményezhető. E vita időtartamát az elnök határozza meg.

22. cikk

Jelentés a partnerségi megállapodás AKCS–EU Miniszterek Tanácsa általi végrehajtásáról

A partnerségi megállapodás AKCS–EU Miniszterek Tanácsa általi végrehajtásáról szóló jelentést – amely kitér a Közgyűlés által elfogadott állásfoglalások és ajánlások alapján meghozott intézkedésekre is – valamennyi hivatalos nyelven ki kell nyomtatni és ki kell osztani a Közgyűlés éves vitájára.

23. cikk

A partnerségi megállapodás végrehajtásának ellenőrzése

A 6. cikkben említett regionális jelentések sérelme nélkül egy adott régióra vonatkozóan, illetve a partnerségi megállapodás végrehajtásával összefüggő bármely egyéb kérdésben az Elnökség javaslatára a Közgyűlés kinevezhet egy-egy AKCS és uniós jelentéstevőt jelentés kidolgozása céljából.

24. cikk

Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa véleményének kikérése

1.   Amennyiben a Közgyűlés véleményét kérik az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa egy határozatáról, határozattervezetéről, állásfoglalás-tervezetéről, ajánlástervezetéről vagy véleménytervezetéről, az erre irányuló kérelmet az Elnökséghez kell benyújtani, és a kérdést az Elnökség egy ajánlás kíséretében a Közgyűlés elé terjeszti.

2.   Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa által sürgősnek nyilvánított esetben az Elnökség végleges határozatot hozhat.

25. cikk

Parlamenti bizottságok

1.   A Közgyűlés három állandó bizottságot (23) hoz létre, amelyek feladatai – a partnerségi megállapodás végrehajtásának keretében – a következők:

| — | a demokratikus folyamat előmozdítása párbeszéd és egyeztetés útján; |
| --- | --- |

—

a demokratikus folyamat előmozdítása párbeszéd és egyeztetés útján;

| — | gazdasági, pénzügyi, kereskedelmi kérdések, és az Európai Fejlesztési Alap működtetése; |
| --- | --- |

—

gazdasági, pénzügyi, kereskedelmi kérdések, és az Európai Fejlesztési Alap működtetése;

| — | szociális és környezetvédelmi kérdések. |
| --- | --- |

—

szociális és környezetvédelmi kérdések.

2.   A Közgyűlés általános működését véve mintául, az állandó bizottságok az 1. cikknek megfelelően a Közgyűlés képviselőiből állnak, és szigorúan paritásos módon működnek.

3.   Az állandó bizottságok önálló szabályzattal rendelkeznek, amelyet a Közgyűlés az Elnökség javaslata alapján fogad el.

26. cikk

Ideiglenes ügyvivő bizottságok

1.   A Közgyűlés javaslatára az Elnökség – bizonyos számú – ideiglenes ügyvivő bizottságot állíthat fel, a partnerségi megállapodással összefüggő különleges ügyekben, illetve a megállapodás hatálya alá eső tárgyakban. Ilyen típusú bizottságból egy időben kettőnél több nem tevékenykedhet. Az ügyvivő bizottságoknak legfeljebb egy éven belül be kell fejezniük munkájukat.

2.   Az ideiglenes ügyvivő bizottságok feladatait, összetételét és mandátumát az Elnökség határozza meg.

27. cikk

Munkaértekezletek

1.   A Közgyűlés arra törekszik, hogy az Európai Unió és az AKCS-államok népei minél inkább megértsék egymást, és a közvélemény fogékonyabb legyen a fejlődés kérdései iránt, ezért rendszeres jelleggel műhelymegbeszéléseket szervez mind az Európai Unióban, mind az AKCS-államokban.

2.   A műhelymegbeszélések megszervezése az Elnökség irányításával történik, és céljuk olyan személyek meghívása, akik képesek a Közgyűlést tájékoztatni az aggodalomra okot adó politikai, gazdasági, szociális és kulturális tényállásokról.

3.   A Közgyűlés valamennyi plenáris ülésének megkezdése előtti napon legfeljebb három műhelymegbeszélést kell rendezni. A plenáris ülésen minden előadó rövid szóbeli beszámolót tart, amelyet lehetőleg vita követ.

28. cikk

Kiküldetések és küldöttségek

1.   Az Elnökség tényfeltáró küldöttségeket indíthat az AKCS-államokba, az Európai Unió tagállamaiba vagy nemzetközi szervezetek mellé, a költségvetési keret tiszteletben tartásával. Az Elnökség vagy a Közgyűlés az érintett államok meghívására közös küldöttségeket küldhet elnök- vagy önkormányzati választások megfigyelése céljával is, amennyiben biztosított a küldöttség tagjainak személyi biztonsága, és az Európai Parlament képviselői esetében a kiküldetés összeegyeztethető az Európai Parlament belső szabályaival. Az Elnökség a 29. cikk által előírt szoros együttműködés keretében ugyancsak delegációkat küldhet az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és szociális partnerei által megtartott ülésekre, még ha azokra nem Brüsszelben kerül is sor.

Jelentést kell benyújtani az Elnökségnek és a Közgyűlés következő plenáris ülésének. A jelentésben tett ajánlásokról konkrét utólagos értékelés készül az Elnökség következő ülésén.

2.   A társelnökök vagy alelnökeik részt vehetnek magas szintű találkozókon vagy nemzetközi parlamenti szervek ülésein, amennyiben felkérést kapnak arra, hogy ilyen találkozókon hivatalos minőségükben a Közgyűlést egyedül vagy együtt képviseljék. Az ilyen kiküldetések során a Közgyűlés teljes egészét képviselni kell, és a vonatkozó tevékenységeknek az AKCS–EU közös érdekeit kell szolgálniuk.

29. cikk

Párbeszéd a civil társadalommal

A Közgyűlés gondoskodik arról, hogy az AKCS-államok és az Európai Unió rendszeres kapcsolatokat tartson fenn és konzultációt folytasson az AKCS–EU gazdasági és szociális köreinek képviselőivel, valamint a civil társadalom egyéb képviselőivel, és megismerje véleményüket a partnerségi megállapodás céljainak megvalósulására vonatkozóan. A civil társadalom ezen képviselőinek lehetőségük van a regionális üléseken, valamint az állandó bizottságok ülésein, továbbá a szemináriumok munkájában történő részvételre. Az Elnökség minden esetben külön-külön megvizsgálja a meghívások alapját képező feltételeket.

30. cikk

Tiszteletbeli elnök

A Közgyűlés az Elnökség javaslatára és kivételes jelleggel megadhatja egy volt társelnökének a „tiszteletbeli elnök” címet. Ez a megkülönböztetés a Közgyűlés elismerését tolmácsolja a szóban forgó személy számára, a társelnöki tisztségének gyakorlása során a Közgyűlésért tett kimagasló szolgálatainak elismeréséül.

31. cikk

Titkárság

Az Európai Parlament főtitkára és az AKCS-titkárság főtitkára meghoz minden szükséges intézkedést a Közgyűlés támogatása és megfelelően végzett munkájának biztosítása érdekében. A főtitkárok saját tikárságaikról vezető tisztviselőt jelölhetnek ki, aki a Közgyűlés társfőtitkáraként képviseli őket. A főtitkárok az Elnökségnek tartoznak felelősséggel.

32. cikk

Költségvetési rendelet

A Közgyűlés az Elnökség javaslatai alapján határozza meg pénzügyi szabályzatát.

33. cikk

Az eljárási szabályzat értelmezése

A jelen eljárási szabályzat értelmezésére vonatkozó kérdésekben az elnök, illetve az ő felkérésére az Elnökség dönt.

34. cikk

Ügyrendi javaslatok

1.   Bármely képviselő felszólalhat az eljárási szabályzatra hivatkozva, illetve ügyrendi kifogás tárgyában. Ebben az esetben soron kívül megkapja a szót. Ilyen esetben a képviselő elsőbbségi felszólalási joggal rendelkezik, és legfeljebb két perc áll rendelkezésére, hogy előterjessze álláspontját az ügyrendi kérdésről vagy az eljárási indítványról.

2.   Ha egy másik képviselő az indítvánnyal szemben kíván felszólalni, az elnök legfeljebb kétperces felszólalásra megadja neki a szót.

3.   Ugyanezen tárgyban több felszólaló nem kap szót.

4.   Az elnök közli az ügyrendi javaslatra vagy eljárási indítványra vonatkozó határozatát. Előzetesen meghallgathatja az Elnökség véleményét.

35. cikk

Az eljárási szabályzat felülvizsgálata

1.   Az eljárási szabályzat bármely módosításáról a Közgyűlés határoz, az Elnökség javaslata alapján, a Politikai Ügyek Bizottságával folytatott konzultációt követően.

2.   A javasolt módosításokat csak abban az esetben fogadják el, ha a Közgyűlés mindkét képviselői csoportjában megkapták a szavazatok többségét.

3.   Hacsak a szavazás időpontjában mást nem írnak elő, a jelen eljárási szabályzat módosításai az elfogadásukat követő plenáris ülés első napján lépnek hatályba.

I. MELLÉKLET

Az állandó bizottságok illetékessége, feladatai, összetétele és eljárásai

1. cikk

Három parlamenti állandó bizottság létezik, ezek jogkörei és felelősségi köre a következők:

| I. | POLITIKAI ÜGYEK BIZOTTSÁGA

  Ez a bizottság azon ügyekben illetékes, amelyek tárgya:






  1. | politikai párbeszéd (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 8. cikke), fejlesztés és intézményi kérdések; |
| --- | --- | --- |

I.

POLITIKAI ÜGYEK BIZOTTSÁGA

Ez a bizottság azon ügyekben illetékes, amelyek tárgya:

1.

politikai párbeszéd (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 8. cikke), fejlesztés és intézményi kérdések;

| 2. | emberi jogok tiszteletben tartása és érvényesítésének előmozdítása, demokrácia és jó kormányzás (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 9. cikke); |
| --- | --- |

2.

emberi jogok tiszteletben tartása és érvényesítésének előmozdítása, demokrácia és jó kormányzás (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 9. cikke);

| 3. | béketeremtő politikák, konfliktusok megelőzése és megoldása (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 11. cikke); |
| --- | --- |

3.

béketeremtő politikák, konfliktusok megelőzése és megoldása (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 11. cikke);

| 4. | migráció (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 13. cikke); |
| --- | --- |

4.

migráció (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 13. cikke);

| 5. | a Közgyűlés kapcsolatai az e téren tevékenykedő nemzetközi szervezetekkel. |
| --- | --- |

5.

a Közgyűlés kapcsolatai az e téren tevékenykedő nemzetközi szervezetekkel.

A bizottság feladata a tényfeltáró küldöttségek megszervezése, ideértve a választások megfigyelése céljából kiküldötteket is, a Közgyűlés eljárási szabályzata 28. cikkének megfelelően.

| II. | GAZDASÁGI FEJLESZTÉSI, PÉNZÜGYI ÉS KERESKEDELMI BIZOTTSÁG

  Ez a bizottság azon ügyekben illetékes, amelyek tárgya:






  1. | a gazdasági fejlesztés és a kereskedelmi együttműködés, valamint a fejlesztés és a partnerkapcsolatok lehetőségeinek megerősítése; |
| --- | --- | --- |

II.

GAZDASÁGI FEJLESZTÉSI, PÉNZÜGYI ÉS KERESKEDELMI BIZOTTSÁG

Ez a bizottság azon ügyekben illetékes, amelyek tárgya:

1.

a gazdasági fejlesztés és a kereskedelmi együttműködés, valamint a fejlesztés és a partnerkapcsolatok lehetőségeinek megerősítése;

| 2. | makrogazdasági és strukturális reformok, gazdasági ágazatfejlesztés és idegenforgalom (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 22–24. cikke); |
| --- | --- |

2.

makrogazdasági és strukturális reformok, gazdasági ágazatfejlesztés és idegenforgalom (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 22–24. cikke);

| 3. | új AKCS–EU kereskedelmi egyezmények, az AKCS-államok piacra jutási lehetőségei és fokozatos beilleszkedésük a világ gazdaságába (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 34–37. cikke); |
| --- | --- |

3.

új AKCS–EU kereskedelmi egyezmények, az AKCS-államok piacra jutási lehetőségei és fokozatos beilleszkedésük a világ gazdaságába (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 34–37. cikke);

| 4. | kereskedelmi és munkaügyi előírások (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 50. cikke); |
| --- | --- |

4.

kereskedelmi és munkaügyi előírások (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 50. cikke);

| 5. | vidékfejlesztés, halászat és az élelmiszer-biztonság (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 53. és 54. cikke); |
| --- | --- |

5.

vidékfejlesztés, halászat és az élelmiszer-biztonság (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 53. és 54. cikke);

| 6. | a fejlesztés finanszírozása terén folytatott együttműködést érintő minden kérdés, ideértve az Európai Fejlesztési Alap működésének figyelemmel kísérését is. |
| --- | --- |

6.

a fejlesztés finanszírozása terén folytatott együttműködést érintő minden kérdés, ideértve az Európai Fejlesztési Alap működésének figyelemmel kísérését is.

| III. | SZOCIÁLIS ÜGYI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI BIZOTTSÁG

  Ez a bizottság azon ügyekben illetékes, amelyek tárgya:






  1. | szociális fejlesztés és emberi erőforrások fejlesztése; |
| --- | --- | --- |

III.

SZOCIÁLIS ÜGYI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI BIZOTTSÁG

Ez a bizottság azon ügyekben illetékes, amelyek tárgya:

1.

szociális fejlesztés és emberi erőforrások fejlesztése;

| 2. | szociális infrastruktúra és szolgáltatások, ideértve az egészségügy és az oktatás kérdéseit is (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 25. cikke); |
| --- | --- |

2.

szociális infrastruktúra és szolgáltatások, ideértve az egészségügy és az oktatás kérdéseit is (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 25. cikke);

| 3. | fiatalokkal és kultúrával kapcsolatos kérdések (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 26. és 27. cikke); |
| --- | --- |

3.

fiatalokkal és kultúrával kapcsolatos kérdések (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 26. és 27. cikke);

| 4. | nemekkel kapcsolatos kérdések (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 31. cikke); |
| --- | --- |

4.

nemekkel kapcsolatos kérdések (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 31. cikke);

| 5. | környezet és természeti erőforrások (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 32. cikke). |
| --- | --- |

5.

környezet és természeti erőforrások (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 32. cikke).

2. cikk

1.   A Közgyűlés minden képviselőjének joga van arra, hogy az állandó bizottságok egyikének tagja lehessen.

2.   A bizottságok 52 tagúak, és összetételükben egyenlő arányban szerepelnek az Európai Parlament és az AKCS-államok parlamentjeinek képviselői. Amennyiben az AKCS-államok száma nő, az állandó bizottság tagjainak száma is ennek arányában nő.

3.   A bizottságok ülésein az Elnökség vagy a bizottság meghívására részt vehetnek a bizottság tagjai közé nem tartozó képviselők is, tanácsadói minőségben, vagy ha a vita az ő államukról vagy régiójukról folyik.

4.   Azok a küldöttek, akik államukban nem parlamenti képviselők, csak akkor vehetnek részt, ha a vita az ő államukról folyik; szavazati joggal azonban ebben az esetben sem rendelkeznek.

5.   Hacsak egy bizottság másképpen nem határoz, minden állandó bizottsági ülés nyilvános.

3. cikk

1.   A bizottságok összetételének a lehető legnagyobb mértékben tükröznie kell a Közgyűlés összetételét.

2.   A bizottságok Bizottsági Elnökséget választanak a tagjaik közül, egyéves időtartamra.

3.   A Bizottsági Elnökség két társelnökből (az Európai Parlament képviselőjéből és az AKCS-államok képviselőjéből), valamint négy társalelnökből (az Európai Parlament két képviselőjéből és az AKCS-államok két képviselőjéből) áll.

4.   A bizottságok elnöki feladatait az Európai Parlament egy képviselője és egy AKCS-állam parlamenti képviselője együttesen látja el.

5.   A bizottságok előadókat nevezhetnek ki az illetékességükbe tartozó különleges ügyek megvizsgálására és a Közgyűlés elé terjesztendő jelentés előkészítésére, az Elnökség előzetes felhatalmazásával, az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően.

A jelentésekben szereplő állásfoglalási indítványokat indoklással lehet ellátni, amelynek terjedelme nem haladhatja meg a négy oldalt.

6.   Az állandó bizottságok egyéb napirendi pontokat is megvizsgálhatnak – jelentéskészítési kötelezettség nélkül –, és írásban értesítik az Elnökséget a szóban forgó pontok megvizsgálásának megtörténtéről.

7.   A bizottságok, különösen meghallgatások útján, hozzájárulnak a nem állami szereplőkkel folytatott párbeszédhez is, a partnerségi megállapodás 17. cikke (3) bekezdésének megfelelően.

8.   A bizottságok tevékenységükről a Közgyűlésnek tesznek jelentést.

4. cikk

1.   A bizottságokat a társelnökeik hívják össze évente legfeljebb négy ülésre, amelyből kettő a Közgyűlés plenáris ülésszakára esik.

2.   A bizottságban való megvitatás céljából bármelyik képviselő módosítást terjeszthet elő. Ami az eljárást illeti, a Közgyűlés eljárási szabályzatának 3. cikke (egyéb intézmények jelenléte), 4. cikke (megfigyelők), 8. cikke (határozatképesség), 9. cikke (az ülések elnöksége), 16. cikke (szavazati jog és a szavazás módjai) és 29. cikke (konzultációk a civil társadalommal) mutatis mutandis alkalmazandók a bizottság üléseire.

II. MELLÉKLET

A szövegek terjedelme

A fordítás és sokszorosítás céljából benyújtott szövegek maximális terjedelme a következő:

| — | Indokolás, előkészítő munkadokumentumok, valamint a tényfeltáró küldöttségekről készült beszámolók: hat oldal |
| --- | --- |

—

Indokolás, előkészítő munkadokumentumok, valamint a tényfeltáró küldöttségekről készült beszámolók: hat oldal

| — | A jelentésekben szereplő állásfoglalási indítványok, valamint sürgős témák: négy oldal, preambulumbekezdésekkel együtt, de bevezető hivatkozások nélkül |
| --- | --- |

—

A jelentésekben szereplő állásfoglalási indítványok, valamint sürgős témák: négy oldal, preambulumbekezdésekkel együtt, de bevezető hivatkozások nélkül

Egy oldal alatt 1 500 nyomtatott karaktert tartalmazó szöveg értendő, szóközök nélkül.

Ez a melléklet az Elnökség egyszerű határozatával módosítható.

III. MELLÉKLET

Politikai csoportok ülései

Az Európai Parlament képviselőcsoportjai, valamint az Európai Parlament és az AKCS-államok parlamentjeinek képviselői politikai elkötelezettségüknek megfelelően ülést tarthatnak a Közgyűlés plenáris ülései alkalmával, de nem a plenáris ülésekkel egy időben. Ezekre az ülésekre tolmácsolási szolgáltatást kell biztosítani.

IV. MELLÉKLET

Az Európai Parlament tolmácsolási és fordítási szolgáltatásokra vonatkozó szabályai (a jelen eljárási szabályzat 11. cikke)

Tolmácsolási és fordítási szolgáltatások (24)

| a) | Minden, az Európai Parlament szokásos munkahelyein rendezett ülésen:






  i. | a Közgyűlésen ténylegesen jelen lévő európai képviselőknek minden munkanyelvére tolmácsolást kell biztosítani; |
| --- | --- | --- |

a)

Minden, az Európai Parlament szokásos munkahelyein rendezett ülésen:

i.

a Közgyűlésen ténylegesen jelen lévő európai képviselőknek minden munkanyelvére tolmácsolást kell biztosítani;

| ii. | ezen alpont értelmében a tényleges jelenlét az adott ülésszak valamennyi ülésén, valamint az érintett képviselők esetében az Elnökség és az állandó bizottságok ülésein való részvételt jelenti; |
| --- | --- |

ii.

ezen alpont értelmében a tényleges jelenlét az adott ülésszak valamennyi ülésén, valamint az érintett képviselők esetében az Elnökség és az állandó bizottságok ülésein való részvételt jelenti;

| iii. | az ülés folyamán gondoskodni kell a dokumentumok francia és angol nyelvre történő fordításáról. |
| --- | --- |

iii.

az ülés folyamán gondoskodni kell a dokumentumok francia és angol nyelvre történő fordításáról.

| b) | Minden, az Európai Parlament szokásos munkahelyein kívül rendezett ülésen:






  i. | általános szabályként az AKCS Közös Parlamenti Közgyűlés ülésein a tolmácsolás angol, francia, német, spanyol, olasz és portugál nyelven áll rendelkezésre; kivételes körülmények között, bizonyos ülések alkalmával egyéb nyelvek is megfontolás tárgyát képezhetik (pl. a Tanács hivatalban lévő elnökségének nyelve);
  Amennyiben egy adott ülés előtt két héttel megállapításra kerül, hogy a fent említett nyelvek valamelyikét kevesebb, mint három résztvevő használja, az adott nyelv(ek)re nem történik tolmácsolás.
  A részvételt a következő módokon kell megerősíteni:






  — | az Európai Unión kívüli ülések esetében az Európai Parlament hivatalos utazási irodája által elvégzett repülőjegy-foglalás révén, illetve |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Minden, az Európai Parlament szokásos munkahelyein kívül rendezett ülésen:

i.

általános szabályként az AKCS Közös Parlamenti Közgyűlés ülésein a tolmácsolás angol, francia, német, spanyol, olasz és portugál nyelven áll rendelkezésre; kivételes körülmények között, bizonyos ülések alkalmával egyéb nyelvek is megfontolás tárgyát képezhetik (pl. a Tanács hivatalban lévő elnökségének nyelve);

Amennyiben egy adott ülés előtt két héttel megállapításra kerül, hogy a fent említett nyelvek valamelyikét kevesebb, mint három résztvevő használja, az adott nyelv(ek)re nem történik tolmácsolás.

A részvételt a következő módokon kell megerősíteni:

—

az Európai Unión kívüli ülések esetében az Európai Parlament hivatalos utazási irodája által elvégzett repülőjegy-foglalás révén, illetve

| — | az Európai Unión belüli ülések esetében a képviselőcsoportok által az európai társtitkárság számára eljuttatott listák alapján, jegyfoglalás és/vagy hotelszoba-foglalás révén; |
| --- | --- |

—

az Európai Unión belüli ülések esetében a képviselőcsoportok által az európai társtitkárság számára eljuttatott listák alapján, jegyfoglalás és/vagy hotelszoba-foglalás révén;

| ii. | amennyiben egy adott ülés már megkezdődött, a tervezett nyelveken akkor is folytatódik a tolmácsolás, ha az ülésen kevesebb, mint három olyan képviselő marad jelen, aki az adott nyelvet használja; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben egy adott ülés már megkezdődött, a tervezett nyelveken akkor is folytatódik a tolmácsolás, ha az ülésen kevesebb, mint három olyan képviselő marad jelen, aki az adott nyelvet használja;

| iii. | ha az i. albekezdés előírásainak alkalmazása alapján a vendéglátó ország nyelve nem képezi részét a KPK-ülés tolmácsolási nyelvi profiljának, kiegészítésképpen e nyelvből biztosítható aktív és passzív tolmácsolás, amennyiben ez a nyelv a Közösség nyelve; |
| --- | --- |

iii.

ha az i. albekezdés előírásainak alkalmazása alapján a vendéglátó ország nyelve nem képezi részét a KPK-ülés tolmácsolási nyelvi profiljának, kiegészítésképpen e nyelvből biztosítható aktív és passzív tolmácsolás, amennyiben ez a nyelv a Közösség nyelve;

| iv. | az ülés folyamán gondoskodni kell a dokumentumok francia és angol nyelvre történő fordításáról. |
| --- | --- |

iv.

az ülés folyamán gondoskodni kell a dokumentumok francia és angol nyelvre történő fordításáról.

---

(1)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2013. november 27-én Addisz-Abebában (Etiópia).

1

(2)  http://en.wikipedia.org/wiki/African_Union_Convention_on_Preventing_and_Combating_Corruption-cite_note-1#cite_note-1

2

(3)  COM (2006)0421

3

(4)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2013. november 27-én Addisz-Abebában (Etiópia).

4

(5)  HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

5

(6)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

6

(7)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

7

(8)  HL C 327., 2011.11.10., 11. o.

8

(9)  http://www.acp.int/content/outcome-documents-7th-summit-acp-heads-state-and- government-and-96th-acp-council-ministers

9

(10)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

10

(11)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/34428351.pdf

11

(12)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/130243.pdf

12

(13)  http://ssc.undp.org/content/dam/ssc/documents/HLC%20Reports/Framework%20of%20Operational%20Guidelines_all%20languages/SSC%2017_3E.pdf

13

(14)  Végleges jelentés (2011), 2011.5.4.

14

(15)  Végleges záródokumentum (2012), 2012.3.20.

15

(16)  http://www.oecd.org/dac/dac-global-relations/dialogue-triangular-cooperation.htm

16

(17)  A/RES/64/222 A-RES-64-222f.doc

17

(18)  http://www.undp.org/content/dam/undp/library/corporate/Executive%20Board/2013/English/B-11712E-2013-JBM-Leveraging%20South-South%20cooperation%20and%20triangular%20cooperation.pdf

18

(19)  COM(2011)840, 2011.12.7.

19

(20)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2013. november 27-én Addisz-Abebában (Etiópia).

20

(21)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2013. november 27-én Addisz-Abebában (Etiópia).

21

(22)  Lásd a IV. mellékletet.

22

(23)  A részletes szabályokat az I. melléklet tartalmazza.

23

(24)  Lásd a Többnyelvűségi Magatartási Kódex 2. cikkének (2) bekezdését és 8. cikkének (2) bekezdését.

24

---