# Euroopa Liidu C 88/2014

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2014.088.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 88 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide27. märts 2014 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2014.088.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 88

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide27. märts 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2014/C 088/01 | Nõukogu soovitus, 10. märts 2014, praktika kvaliteediraamistiku kohta | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2014/C 088/01

Nõukogu soovitus, 10. märts 2014, praktika kvaliteediraamistiku kohta

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 088/02 | Euro vahetuskurss | 5 |
| 2014/C 088/03 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 6 |
| 2014/C 088/04 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 7 |
| 2014/C 088/05 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 8 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2014/C 088/02

Euro vahetuskurss

5

2014/C 088/03

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

6

2014/C 088/04

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

7

2014/C 088/05

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

8

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2014/C 088/06 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta | 9 |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | EFTA kohus |
| 2014/C 088/07 | Otsus, 15. november 2013, kohtuasjas E-10/13 – EFTA järelevalveamet vs. Island (EMP/EFTA riigi kohustuste rikkumine – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/54/EÜ, 5. juuli 2006, meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine)) | 10 |
| 2014/C 088/08 | Otsus, 15. november 2013, kohtuasjas E-9/13 – EFTA järelevalveamet vs. Norra Kuningriik (EMP riigi kohustuste täitmata jätmine – komisjoni direktiiv 2010/48/EL, 5. juuli 2010, millega kohandatakse tehnika arenguga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/40/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta) | 11 |
| 2014/C 088/09 | Otsus, 15. november 2013, kohtuasjas E-11/13 – EFTA järelevalveamet vs. Island (Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – direktiiv 2002/92/EÜ, 9. detsember 2002, kindlustusvahenduse kohta) | 12 |
| 2014/C 088/10 | Otsus, 27. november 2013, kohtuasjas E-6/13 – Metacom AG vs. Rechtsanwälte Zipper & Collegen (Advokaatide piiriüleste teenuste osutamise vabadus – direktiiv 77/249/EMÜ – iseenda esindamine – teatamiskohustus siseriiklikus õiguses – teatamata jätmise tagajärjed) | 13 |
| 2014/C 088/11 | Otsus, 6. detsember 2013, kohtuasjas E-15/13 – EFTA järelevalveamet vs. Island (EMP riigi kohustuste täitmata jätmine – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/22/EÜ, 23. aprill 2009, tarbijate huve kaitsvate ettekirjutuste kohta) | 14 |
| 2014/C 088/12 | Otsus, 6. detsember 2013, kohtuasjas E-16/13 – EFTA järelevalveamet vs. Island (Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – rakendamata jätmine – direktiiv 2008/122/EÜ tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega) | 15 |
| 2014/C 088/13 | Otsus, 6. detsember 2013, kohtuasjas E-17/13 – EFTA järelevalveamet vs. Island (Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – direktiivi 2009/44/EÜ rakendamata jätmine) | 16 |
| 2014/C 088/14 | Otsus, 6. detsember 2013, kohtuasjas E-18/13 – EFTA järelevalveamet vs. Island (Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – direktiivi 2001/81/EÜ rakendamata jätmine) | 17 |
| 2014/C 088/15 | EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamise taotlus, mille esitas 29. oktoobril 2013 Staatsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein kohtuasjas Casino Admiral AG vs. Wolfgang Egger (Kohtuasi E-24/13) | 18 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 088/16 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7153 – BNPP/LaSer) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 19 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 088/17 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 20 |
| 2014/C 088/18 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 25 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2014/C 088/06

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta

9

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

2014/C 088/07

Otsus, 15. november 2013, kohtuasjas E-10/13 – EFTA järelevalveamet vs. Island (EMP/EFTA riigi kohustuste rikkumine – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/54/EÜ, 5. juuli 2006, meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine))

vs.

(EMP/EFTA riigi kohustuste rikkumine – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/54/EÜ, 5. juuli 2006, meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine))

10

2014/C 088/08

Otsus, 15. november 2013, kohtuasjas E-9/13 – EFTA järelevalveamet vs. Norra Kuningriik (EMP riigi kohustuste täitmata jätmine – komisjoni direktiiv 2010/48/EL, 5. juuli 2010, millega kohandatakse tehnika arenguga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/40/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta)

vs.

(EMP riigi kohustuste täitmata jätmine – komisjoni direktiiv 2010/48/EL, 5. juuli 2010, millega kohandatakse tehnika arenguga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/40/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta)

11

2014/C 088/09

Otsus, 15. november 2013, kohtuasjas E-11/13 – EFTA järelevalveamet vs. Island (Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – direktiiv 2002/92/EÜ, 9. detsember 2002, kindlustusvahenduse kohta)

vs.

(Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – direktiiv 2002/92/EÜ, 9. detsember 2002, kindlustusvahenduse kohta)

12

2014/C 088/10

Otsus, 27. november 2013, kohtuasjas E-6/13 – Metacom AG vs. Rechtsanwälte Zipper & Collegen (Advokaatide piiriüleste teenuste osutamise vabadus – direktiiv 77/249/EMÜ – iseenda esindamine – teatamiskohustus siseriiklikus õiguses – teatamata jätmise tagajärjed)

vs.

(Advokaatide piiriüleste teenuste osutamise vabadus – direktiiv 77/249/EMÜ – iseenda esindamine – teatamiskohustus siseriiklikus õiguses – teatamata jätmise tagajärjed)

13

2014/C 088/11

Otsus, 6. detsember 2013, kohtuasjas E-15/13 – EFTA järelevalveamet vs. Island (EMP riigi kohustuste täitmata jätmine – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/22/EÜ, 23. aprill 2009, tarbijate huve kaitsvate ettekirjutuste kohta)

vs

(EMP riigi kohustuste täitmata jätmine – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/22/EÜ, 23. aprill 2009, tarbijate huve kaitsvate ettekirjutuste kohta)

14

2014/C 088/12

Otsus, 6. detsember 2013, kohtuasjas E-16/13 – EFTA järelevalveamet vs. Island (Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – rakendamata jätmine – direktiiv 2008/122/EÜ tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega)

vs

(Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – rakendamata jätmine – direktiiv 2008/122/EÜ tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega)

15

2014/C 088/13

Otsus, 6. detsember 2013, kohtuasjas E-17/13 – EFTA järelevalveamet vs. Island (Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – direktiivi 2009/44/EÜ rakendamata jätmine)

vs

(Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – direktiivi 2009/44/EÜ rakendamata jätmine)

16

2014/C 088/14

Otsus, 6. detsember 2013, kohtuasjas E-18/13 – EFTA järelevalveamet vs. Island (Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – direktiivi 2001/81/EÜ rakendamata jätmine)

vs

(Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – direktiivi 2001/81/EÜ rakendamata jätmine)

17

2014/C 088/15

EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamise taotlus, mille esitas 29. oktoobril 2013 Staatsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein kohtuasjas Casino Admiral AG vs. Wolfgang Egger (Kohtuasi E-24/13)

vs

18

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2014/C 088/16

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7153 – BNPP/LaSer) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

19

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2014/C 088/17

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

20

2014/C 088/18

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

25

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2014/C 088/19 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid – parandus (ELT C 50, 21.2.2014) | 30 |

Parandused

2014/C 088/19

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid – parandus (ELT C 50, 21.2.2014)

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 27.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 88/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. märts 2014,

praktika kvaliteediraamistiku kohta

2014/C 88/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292 koostoimes artiklitega 153 ja 166,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kriis on eriti rängalt tabanud noori. Viimastel aastatel on noorte töötuse määr mitmes liikmesriigis jõudnud rekordiliselt kõrgele, ilma et lühiajalises perspektiivis oleks mingitki vähenemise märki. Noorte tööturule toomise seisukohast on esmatähtis edendada nende tööalast konkurentsivõimet ja tootlikkust. |
| --- | --- |

(1)

Kriis on eriti rängalt tabanud noori. Viimastel aastatel on noorte töötuse määr mitmes liikmesriigis jõudnud rekordiliselt kõrgele, ilma et lühiajalises perspektiivis oleks mingitki vähenemise märki. Noorte tööturule toomise seisukohast on esmatähtis edendada nende tööalast konkurentsivõimet ja tootlikkust.

| (2) | Sujuv üleminek hariduse omandamiselt tööellu on otsustava tähtsusega, et parandada noorte võimalusi tööturul. Noorte hariduse parandamine ja nende tööellu ülemineku lihtsustamine on vajalik strateegia „Euroopa 2020” peamise eesmärgi saavutamiseks – püüda jõuda 2020. aastaks 20–64aastaste meeste ja naiste 75 %lise tööhõiveni. Strateegia „Euroopa 2020” tööhõivesuunises nr 8 kutsutakse liikmesriike üles rakendama „kavasid, mille eesmärk on aidata noori ja eelkõige neid, kes ei käi tööl ega koolitusel ega omanda haridust, esimese töökoha leidmisel, töökogemuse hankimisel või edasiõppimis- ja koolitusvõimaluste, sealhulgas praktikakohtade leidmisel, ning sekkuma noorte töötuks jäämise korral kiirelt” (1). |
| --- | --- |

(2)

Sujuv üleminek hariduse omandamiselt tööellu on otsustava tähtsusega, et parandada noorte võimalusi tööturul. Noorte hariduse parandamine ja nende tööellu ülemineku lihtsustamine on vajalik strateegia „Euroopa 2020” peamise eesmärgi saavutamiseks – püüda jõuda 2020. aastaks 20–64aastaste meeste ja naiste 75 %lise tööhõiveni. Strateegia „Euroopa 2020” tööhõivesuunises nr 8 kutsutakse liikmesriike üles rakendama „kavasid, mille eesmärk on aidata noori ja eelkõige neid, kes ei käi tööl ega koolitusel ega omanda haridust, esimese töökoha leidmisel, töökogemuse hankimisel või edasiõppimis- ja koolitusvõimaluste, sealhulgas praktikakohtade leidmisel, ning sekkuma noorte töötuks jäämise korral kiirelt” (1).

| (3) | Viimase kahe kümnendi jooksul on praktika muutunud oluliseks kanaliks, mille kaudu pääseda tööturule. |
| --- | --- |

(3)

Viimase kahe kümnendi jooksul on praktika muutunud oluliseks kanaliks, mille kaudu pääseda tööturule.

| (4) | Kui tavapärased töökohad, eeskätt tavaliselt praktikantidele pakutavad algastme ametikohad, asendatakse praktikaga, eelkõige korduvate praktikaperioodidega, toob see kaasa sotsiaal-majanduslikud kulud. Halva kvaliteediga – eelkõige vähese õppesisuga – praktika ei aita oluliselt tootlikkust suurendada ega kanna endas positiivset signaali. Sotsiaalkulud võivad tekkida ka seoses tasustamata praktikaga, mis võib piirata ebasoodsa taustaga noorte karjäärivõimalusi. |
| --- | --- |

(4)

Kui tavapärased töökohad, eeskätt tavaliselt praktikantidele pakutavad algastme ametikohad, asendatakse praktikaga, eelkõige korduvate praktikaperioodidega, toob see kaasa sotsiaal-majanduslikud kulud. Halva kvaliteediga – eelkõige vähese õppesisuga – praktika ei aita oluliselt tootlikkust suurendada ega kanna endas positiivset signaali. Sotsiaalkulud võivad tekkida ka seoses tasustamata praktikaga, mis võib piirata ebasoodsa taustaga noorte karjäärivõimalusi.

| (5) | Leidub tõendeid selle kohta, et on olemas seos praktikakoha kvaliteedi ja saadava töökoha vahel. See, mil määral praktika hõlbustab üleminekut tööellu, sõltub praktika kvaliteedist selle õppesisu ja töötingimuste osas. Kvaliteetne praktika toob kaasa otsese kasu tootlikkuse paranemise näol, aitab paremini sobitada pakkumist ja nõudlust tööjõuturul ning edendada liikuvust, vähendades eelkõige nii ettevõtjate kui ka praktikantide kulusid seoses sobiva töö ja sobivate töötajate otsimisega. |
| --- | --- |

(5)

Leidub tõendeid selle kohta, et on olemas seos praktikakoha kvaliteedi ja saadava töökoha vahel. See, mil määral praktika hõlbustab üleminekut tööellu, sõltub praktika kvaliteedist selle õppesisu ja töötingimuste osas. Kvaliteetne praktika toob kaasa otsese kasu tootlikkuse paranemise näol, aitab paremini sobitada pakkumist ja nõudlust tööjõuturul ning edendada liikuvust, vähendades eelkõige nii ettevõtjate kui ka praktikantide kulusid seoses sobiva töö ja sobivate töötajate otsimisega.

| (6) | Nõukogu soovituses noortegarantii loomise kohta (2) palutakse liikmesriikidel tagada, et kuni 25 aasta vanused noored saaksid kvaliteetse töökoha, õpingute jätkamise, õpipoisi- või praktikakoha pakkumise nelja kuu jooksul alates töötuks jäämisest või formaalharidussüsteemist lahkumisest. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu soovituses noortegarantii loomise kohta (2) palutakse liikmesriikidel tagada, et kuni 25 aasta vanused noored saaksid kvaliteetse töökoha, õpingute jätkamise, õpipoisi- või praktikakoha pakkumise nelja kuu jooksul alates töötuks jäämisest või formaalharidussüsteemist lahkumisest.

| (7) | Erinevatest uuringutest ja uurimustest on ilmnenud, et suurel osal praktikapakkumistest on kvaliteediprobleemid; eelkõige puudutab see niisugust praktikat, mille puhul ükski haridus- või koolitusasutus ei vastuta otseselt praktika õppesisu ja töötingimuste eest. |
| --- | --- |

(7)

Erinevatest uuringutest ja uurimustest on ilmnenud, et suurel osal praktikapakkumistest on kvaliteediprobleemid; eelkõige puudutab see niisugust praktikat, mille puhul ükski haridus- või koolitusasutus ei vastuta otseselt praktika õppesisu ja töötingimuste eest.

| (8) | Tõenditest nähtub, et märkimisväärne arv praktikante pannakse lihtsalt tegema abitöid. Kvaliteetsel praktikal peab olema ka kindel ja tugev õppesisu. Selleks tuleb muuhulgas kindlaks määrata, millised konkreetsed oskused peab praktikant omandama, kuidas teda juhendatakse ja nõustatakse ning kuidas jälgitakse tema arengut. |
| --- | --- |

(8)

Tõenditest nähtub, et märkimisväärne arv praktikante pannakse lihtsalt tegema abitöid. Kvaliteetsel praktikal peab olema ka kindel ja tugev õppesisu. Selleks tuleb muuhulgas kindlaks määrata, millised konkreetsed oskused peab praktikant omandama, kuidas teda juhendatakse ja nõustatakse ning kuidas jälgitakse tema arengut.

| (9) | Probleeme on tuvastatud ka seoses töötingimustega, näiteks pikk tööpäev, sotsiaalkindlustuskaitse puudumine, tervise ja ohutusega seotud riskid või kutsealased riskid, vähene töötasu või töötamine töötasu ja/või hüvitist saamata, ebaselgus kohaldatava õiguskorra suhtes ning praktika liiga pikk kestus. |
| --- | --- |

(9)

Probleeme on tuvastatud ka seoses töötingimustega, näiteks pikk tööpäev, sotsiaalkindlustuskaitse puudumine, tervise ja ohutusega seotud riskid või kutsealased riskid, vähene töötasu või töötamine töötasu ja/või hüvitist saamata, ebaselgus kohaldatava õiguskorra suhtes ning praktika liiga pikk kestus.

| (10) | Mõnes liikmesriigis ja sektoris on praktika endiselt suures osas reguleerimata ning kui õigusaktid on olemas, siis on need väga erinevad ja nendega on reguleeritud eri kvaliteedielemente või ette nähtud eri rakendustavad. Reguleeriva raamistiku või instrumendi puudumisel või seetõttu, et praktika töötingimused ja õppesisu ei ole esitatud läbipaistvalt, on paljudel praktika pakkujatel võimalik kasutada praktikante odava või isegi tasustamata tööjõuna. |
| --- | --- |

(10)

Mõnes liikmesriigis ja sektoris on praktika endiselt suures osas reguleerimata ning kui õigusaktid on olemas, siis on need väga erinevad ja nendega on reguleeritud eri kvaliteedielemente või ette nähtud eri rakendustavad. Reguleeriva raamistiku või instrumendi puudumisel või seetõttu, et praktika töötingimused ja õppesisu ei ole esitatud läbipaistvalt, on paljudel praktika pakkujatel võimalik kasutada praktikante odava või isegi tasustamata tööjõuna.

| (11) | Praktika kvaliteediraamistikuga toetatakse praktikakohtade töötingimuste ja õppesisu parandamist. Praktika kvaliteediraamistiku peamise osa moodustab kirjalik praktikaleping, milles on sätestatud praktika hariduslikud eesmärgid, sobivad töötingimused, praktikantide õigused ja kohustused ning praktika mõistlik kestus. |
| --- | --- |

(11)

Praktika kvaliteediraamistikuga toetatakse praktikakohtade töötingimuste ja õppesisu parandamist. Praktika kvaliteediraamistiku peamise osa moodustab kirjalik praktikaleping, milles on sätestatud praktika hariduslikud eesmärgid, sobivad töötingimused, praktikantide õigused ja kohustused ning praktika mõistlik kestus.

| (12) | Üks madala kvaliteediga praktika põhjustest on ebapiisav teave – praktika puhul on see tunduvalt levinum kui tavapärase töösuhte puhul. Rangemate läbipaistvusnõuete kehtestamine praktikakohti käsitlevatele teadetele ja reklaamile aitaks parandada töötingimusi ja soodustada piiriülest liikuvust. |
| --- | --- |

(12)

Üks madala kvaliteediga praktika põhjustest on ebapiisav teave – praktika puhul on see tunduvalt levinum kui tavapärase töösuhte puhul. Rangemate läbipaistvusnõuete kehtestamine praktikakohti käsitlevatele teadetele ja reklaamile aitaks parandada töötingimusi ja soodustada piiriülest liikuvust.

| (13) | Sotsiaalpartneritel on täita tähtis osa koolituspoliitika ja -programmide väljatöötamises, rakendamises ja järelevalves. Sotsiaalpartnerid, elukestva kutsenõustamise teenuste pakkujad ja asjaomased asutused võiksid teha koostööd selle nimel, et pakkuda praktikantidele suunatud teavet olemasolevate karjäärivõimaluste ja tööturul vajaminevate oskuste, samuti praktikantide õiguste ja kohustuste kohta. Lisaks sellele saavad sotsiaalpartnerid aidata kaasa praktika kvaliteediraamistiku rakendamisele eelkõige sellega, et töötatakse välja ja tehakse kättesaadavaks lihtne ja kokkuvõtlik praktikalepingu näidis, mis sobiks kasutamiseks eriti mikroettevõtetes ja vastaks nende konkreetsetele vajadustele. Euroopa sotsiaalpartnerid märkisid 2013. aasta juulis vastuvõetud noorte tööhõivet käsitlevate meetmete raamistikus, et komisjon kavatseb esitada ettepaneku võtta vastu nõukogu sellekohane soovitus ning teatasid, et toetavad meetmeid, mida liikmesriigid võtavad praktika kvaliteedi parandamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Sotsiaalpartneritel on täita tähtis osa koolituspoliitika ja -programmide väljatöötamises, rakendamises ja järelevalves. Sotsiaalpartnerid, elukestva kutsenõustamise teenuste pakkujad ja asjaomased asutused võiksid teha koostööd selle nimel, et pakkuda praktikantidele suunatud teavet olemasolevate karjäärivõimaluste ja tööturul vajaminevate oskuste, samuti praktikantide õiguste ja kohustuste kohta. Lisaks sellele saavad sotsiaalpartnerid aidata kaasa praktika kvaliteediraamistiku rakendamisele eelkõige sellega, et töötatakse välja ja tehakse kättesaadavaks lihtne ja kokkuvõtlik praktikalepingu näidis, mis sobiks kasutamiseks eriti mikroettevõtetes ja vastaks nende konkreetsetele vajadustele. Euroopa sotsiaalpartnerid märkisid 2013. aasta juulis vastuvõetud noorte tööhõivet käsitlevate meetmete raamistikus, et komisjon kavatseb esitada ettepaneku võtta vastu nõukogu sellekohane soovitus ning teatasid, et toetavad meetmeid, mida liikmesriigid võtavad praktika kvaliteedi parandamiseks.

| (14) | Üks ülesannetest on suurendada praktikantide piiriülest õpirännet liidus, et aidata edendada tõeliselt üleeuroopalist tööturgu. Erinevused olemasolevates eeskirjades takistavad praktikantide piiriülese liikuvuse arengut. Lisaks sellele on mõnel juhul leitud, et praktikantide piiriülese liikuvuse halduslikud ja õiguslikud takistused mõjutavad mitmeid vastuvõtvaid liikmesriike. Seoses sellega on oluline koht teabel, mis käsitleb praktikantide piiriülese liikuvuse õigust ja eelkõige direktiivis 2004/38/EÜ (3) sätestatud õigusi. Praktika kvaliteediraamistikuga hõlbustatakse samuti juurdepääsu piiriülestele praktikavõimalustele sel viisil, et antakse põhimõtted ja suunised, mida praktika korraldamisel aluseks võtta. |
| --- | --- |

(14)

Üks ülesannetest on suurendada praktikantide piiriülest õpirännet liidus, et aidata edendada tõeliselt üleeuroopalist tööturgu. Erinevused olemasolevates eeskirjades takistavad praktikantide piiriülese liikuvuse arengut. Lisaks sellele on mõnel juhul leitud, et praktikantide piiriülese liikuvuse halduslikud ja õiguslikud takistused mõjutavad mitmeid vastuvõtvaid liikmesriike. Seoses sellega on oluline koht teabel, mis käsitleb praktikantide piiriülese liikuvuse õigust ja eelkõige direktiivis 2004/38/EÜ (3) sätestatud õigusi. Praktika kvaliteediraamistikuga hõlbustatakse samuti juurdepääsu piiriülestele praktikavõimalustele sel viisil, et antakse põhimõtted ja suunised, mida praktika korraldamisel aluseks võtta.

| (15) | Praktika kvaliteediraamistiku väljatöötamine suurendab läbipaistvust. Lisaks võib see toetada EURESe võrgustiku kasutuse laiendamist praktikale, lihtsustades sel viisil liikuvust. |
| --- | --- |

(15)

Praktika kvaliteediraamistiku väljatöötamine suurendab läbipaistvust. Lisaks võib see toetada EURESe võrgustiku kasutuse laiendamist praktikale, lihtsustades sel viisil liikuvust.

| (16) | Liikmesriikide programmid, mille kaudu edendatakse ja pakutakse praktikat, võivad saada rahalist toetust Euroopa fondidest. Lisaks toetatakse noorte tööhõive algatusega praktikavõimalusi noortegarantii raames, olles suunatud noortele nendes Euroopa Liidu piirkondades, kus noorte tööpuuduse tase on kõige kõrgem, ning seda kaasrahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist 2014–2020. Nii Euroopa Sotsiaalfondi kui ka noorte tööhõive algatuse vahendeid võib kasutada selleks, et suurendada liikmesriikide praktikaskeemide arvu ja parandada nende kvaliteeti. See hõlmab ka võimalikku panust praktikaga seotud kulude katmisesse, sealhulgas teatavatel tingimustel hüvitise osalist tasumist. Lisaks võib nendest allikatest toetada ka muid koolituskulude liike, milles praktikandid võivad osaleda väljaspool oma praktikat, näiteks keelekursused. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriikide programmid, mille kaudu edendatakse ja pakutakse praktikat, võivad saada rahalist toetust Euroopa fondidest. Lisaks toetatakse noorte tööhõive algatusega praktikavõimalusi noortegarantii raames, olles suunatud noortele nendes Euroopa Liidu piirkondades, kus noorte tööpuuduse tase on kõige kõrgem, ning seda kaasrahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist 2014–2020. Nii Euroopa Sotsiaalfondi kui ka noorte tööhõive algatuse vahendeid võib kasutada selleks, et suurendada liikmesriikide praktikaskeemide arvu ja parandada nende kvaliteeti. See hõlmab ka võimalikku panust praktikaga seotud kulude katmisesse, sealhulgas teatavatel tingimustel hüvitise osalist tasumist. Lisaks võib nendest allikatest toetada ka muid koolituskulude liike, milles praktikandid võivad osaleda väljaspool oma praktikat, näiteks keelekursused.

| (17) | Komisjon on algatanud eriotstarbelise Euroopa Sotsiaalfondi tehnilise abi toetusprogrammi, et aidata liikmesriikidel ESFi toel töötada välja praktikaskeeme. Kõnealuse toetusprogrammi alusel antakse strateegilist, operatiivset ja poliitilist nõu sellistele riiklikele ja piirkondlikele ametiasutustele, kes kaaluvad uute praktikaskeemide loomist või olemasolevate skeemide ajakohastamist. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon on algatanud eriotstarbelise Euroopa Sotsiaalfondi tehnilise abi toetusprogrammi, et aidata liikmesriikidel ESFi toel töötada välja praktikaskeeme. Kõnealuse toetusprogrammi alusel antakse strateegilist, operatiivset ja poliitilist nõu sellistele riiklikele ja piirkondlikele ametiasutustele, kes kaaluvad uute praktikaskeemide loomist või olemasolevate skeemide ajakohastamist.

| (18) | Nõukogu 2011. aasta mai resolutsioonis noorte tööhõive alal peetava struktureeritud dialoogi kohta märgiti, et soovitav on luua praktika kvaliteediraamistik, et tagada sellise kogemuse hariduslik väärtus. |
| --- | --- |

(18)

Nõukogu 2011. aasta mai resolutsioonis noorte tööhõive alal peetava struktureeritud dialoogi kohta märgiti, et soovitav on luua praktika kvaliteediraamistik, et tagada sellise kogemuse hariduslik väärtus.

| (19) | Nõukogu 17. juuni 2011. aasta juuni järeldustes „Noorte tööhõive edendamine Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks” kutsuti komisjoni üles andma suuniseid tingimuste kohta kvaliteetse praktika jaoks praktika kvaliteediraamistiku kaudu. |
| --- | --- |

(19)

Nõukogu 17. juuni 2011. aasta juuni järeldustes „Noorte tööhõive edendamine Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks” kutsuti komisjoni üles andma suuniseid tingimuste kohta kvaliteetse praktika jaoks praktika kvaliteediraamistiku kaudu.

| (20) | Euroopa Parlament kutsus 14. juunil 2012 oma resolutsioonis „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus praktika kvaliteediraamistiku kohta ning määratleda kvaliteetse praktika pakkumist ja alustamist toetavad miinimumstandardid. |
| --- | --- |

(20)

Euroopa Parlament kutsus 14. juunil 2012 oma resolutsioonis „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus praktika kvaliteediraamistiku kohta ning määratleda kvaliteetse praktika pakkumist ja alustamist toetavad miinimumstandardid.

| (21) | 28.–29. juunil 2012 toimunud Euroopa Ülemkogul kutsuti komisjoni üles uurima võimalust laiendada EURESe portaali ka praktikale. |
| --- | --- |

(21)

28.–29. juunil 2012 toimunud Euroopa Ülemkogul kutsuti komisjoni üles uurima võimalust laiendada EURESe portaali ka praktikale.

| (22) | Euroopa Ülemkogu 13.–14. detsembri 2012. aasta järeldustes kutsuti komisjoni üles viima kiiresti lõpule töö praktika kvaliteediraamistikuga. |
| --- | --- |

(22)

Euroopa Ülemkogu 13.–14. detsembri 2012. aasta järeldustes kutsuti komisjoni üles viima kiiresti lõpule töö praktika kvaliteediraamistikuga.

| (23) | Komisjon alustas 6.–7. detsembri 2012. aasta noorte tööhõive paketi raames sotsiaalpartneritega konsultatsiooni praktika kvaliteediraamistiku üle. ELi sotsiaalpartnerid teatasid oma vastustes komisjonile, et nad ei kavatse alustada läbirääkimisi eraldiseisva kokkuleppe sõlmimiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 154 alusel. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon alustas 6.–7. detsembri 2012. aasta noorte tööhõive paketi raames sotsiaalpartneritega konsultatsiooni praktika kvaliteediraamistiku üle. ELi sotsiaalpartnerid teatasid oma vastustes komisjonile, et nad ei kavatse alustada läbirääkimisi eraldiseisva kokkuleppe sõlmimiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 154 alusel.

| (24) | Euroopa Ülemkogu 27.–28. juuni 2013. aasta kohtumisel kinnitati veelkord, et praktika kvaliteediraamistik tuleks panna tööle 2014. aasta alguses. |
| --- | --- |

(24)

Euroopa Ülemkogu 27.–28. juuni 2013. aasta kohtumisel kinnitati veelkord, et praktika kvaliteediraamistik tuleks panna tööle 2014. aasta alguses.

| (25) | Kvaliteediraamistik on oluline võrdlusalus, mis aitab kindlaks määrata kvaliteetsed praktikapakkumised, nagu on ette nähtud nõukogu soovituses noortegarantii loomise kohta. |
| --- | --- |

(25)

Kvaliteediraamistik on oluline võrdlusalus, mis aitab kindlaks määrata kvaliteetsed praktikapakkumised, nagu on ette nähtud nõukogu soovituses noortegarantii loomise kohta.

| (26) | 2014. aasta majanduskasvu analüüsi kohaselt on väga oluline hõlbustada üleminekut koolist tööle, seda eriti hea tasemega praktikakohtade või õpipoisiõppe kättesaadavust suurendades. |
| --- | --- |

(26)

2014. aasta majanduskasvu analüüsi kohaselt on väga oluline hõlbustada üleminekut koolist tööle, seda eriti hea tasemega praktikakohtade või õpipoisiõppe kättesaadavust suurendades.

| (27) | Käesolevas soovituses mõistetakse praktika all ajaliselt piiratud tasustatud või tasustamata tööpraktikat, mis hõlmab õppe- ja koolituskomponenti, mida rakendatakse eesmärgiga omandada tööalase konkurentsivõime parandamiseks praktilisi ja tööalaseid kogemusi ning lihtsustada üleminekut tööellu. |
| --- | --- |

(27)

Käesolevas soovituses mõistetakse praktika all ajaliselt piiratud tasustatud või tasustamata tööpraktikat, mis hõlmab õppe- ja koolituskomponenti, mida rakendatakse eesmärgiga omandada tööalase konkurentsivõime parandamiseks praktilisi ja tööalaseid kogemusi ning lihtsustada üleminekut tööellu.

| (28) | Käesoleva soovitusega ei ole hõlmatud tööpraktika, mis on formaalhariduse õppekava või kutseõppe ja -koolituse osa. Käesoleva soovitusega ei ole hõlmatud praktika, mille sisu on reguleeritud siseriikliku õigusega ning mille läbimine on kohustuslik mõne konkreetse kutsealaga (nt meditsiin, arhitektuur jne) tegelemiseks. |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva soovitusega ei ole hõlmatud tööpraktika, mis on formaalhariduse õppekava või kutseõppe ja -koolituse osa. Käesoleva soovitusega ei ole hõlmatud praktika, mille sisu on reguleeritud siseriikliku õigusega ning mille läbimine on kohustuslik mõne konkreetse kutsealaga (nt meditsiin, arhitektuur jne) tegelemiseks.

| (29) | Võttes arvesse käesoleva soovituse laadi ja eesmärki, ei tuleks seda tõlgendada kui õigusakti, mis takistab liikmesriikidel kehtestada praktikantidele soovitatavatest sätetest soodsamaid sätteid, |
| --- | --- |

(29)

Võttes arvesse käesoleva soovituse laadi ja eesmärki, ei tuleks seda tõlgendada kui õigusakti, mis takistab liikmesriikidel kehtestada praktikantidele soovitatavatest sätetest soodsamaid sätteid,

SOOVITAB LIIKMESRIIKIDEL

| 1) | parandada praktika kvaliteeti eelkõige õppe- ja koolitussisu ning töötingimuste osas, et lihtsustada üleminekut haridussüsteemist, töötusest või tööturult eemalolekust tööellu, rakendades järgmised praktika kvaliteediraamistiku põhimõtted: |
| --- | --- |

1)

parandada praktika kvaliteeti eelkõige õppe- ja koolitussisu ning töötingimuste osas, et lihtsustada üleminekut haridussüsteemist, töötusest või tööturult eemalolekust tööellu, rakendades järgmised praktika kvaliteediraamistiku põhimõtted:

Kirjaliku praktikalepingu sõlmimine

| 2) | nõuda, et praktika aluseks oleks kirjalik leping, mis sõlmitakse praktika alguses praktikandi ja praktika pakkuja vahel; |
| --- | --- |

2)

nõuda, et praktika aluseks oleks kirjalik leping, mis sõlmitakse praktika alguses praktikandi ja praktika pakkuja vahel;

| 3) | nõuda, et praktikalepingus oleks märgitud hariduslikud eesmärgid, töötingimused, asjaolu, kas praktika pakkuja maksab praktikandile hüvitist või tasu, lepinguosaliste õigused ja kohustused vastavalt kohaldatavale ELi ja siseriiklikule õigusele, samuti praktika kestus, nagu on osutatud soovitustes 4–12; |
| --- | --- |

3)

nõuda, et praktikalepingus oleks märgitud hariduslikud eesmärgid, töötingimused, asjaolu, kas praktika pakkuja maksab praktikandile hüvitist või tasu, lepinguosaliste õigused ja kohustused vastavalt kohaldatavale ELi ja siseriiklikule õigusele, samuti praktika kestus, nagu on osutatud soovitustes 4–12;

Õppe- ja koolituseesmärgid

| 4) | edendada õppe- ja koolituseesmärkidega seotud parimaid tavasid, et aidata praktikantidel omandada praktilisi kogemusi ja vajalikke oskusi; praktikandile tuleks anda ülesanded, mille abil on võimalik neid eesmärke saavutada; |
| --- | --- |

4)

edendada õppe- ja koolituseesmärkidega seotud parimaid tavasid, et aidata praktikantidel omandada praktilisi kogemusi ja vajalikke oskusi; praktikandile tuleks anda ülesanded, mille abil on võimalik neid eesmärke saavutada;

| 5) | kutsuda praktika pakkujaid üles määrama praktikantidele juhendaja, kes juhendab praktikanti määratud ülesannete täitmisel ning jälgib ja hindab ta arengut; |
| --- | --- |

5)

kutsuda praktika pakkujaid üles määrama praktikantidele juhendaja, kes juhendab praktikanti määratud ülesannete täitmisel ning jälgib ja hindab ta arengut;

Praktikantidele kohaldatavad töötingimused

| 6) | tagada, et järgitakse praktikantide õigusi ja tagatakse nende töötingimused vastavalt kohaldatavatele ELi ja siseriiklikele õigusaktidele, sh maksimaalse nädalase tööaja suhtes kohaldatavad piirangud, igapäevased ja -nädalased minimaalsed puhkeajad ning, kui see on asjakohane, minimaalse puhkuse nõuded; |
| --- | --- |

6)

tagada, et järgitakse praktikantide õigusi ja tagatakse nende töötingimused vastavalt kohaldatavatele ELi ja siseriiklikele õigusaktidele, sh maksimaalse nädalase tööaja suhtes kohaldatavad piirangud, igapäevased ja -nädalased minimaalsed puhkeajad ning, kui see on asjakohane, minimaalse puhkuse nõuded;

| 7) | soodustada seda, et praktika pakkujad selgitaksid, kas nad pakuvad tervise- ja õnnetusjuhtumikindlustust ning haiguspuhkust; |
| --- | --- |

7)

soodustada seda, et praktika pakkujad selgitaksid, kas nad pakuvad tervise- ja õnnetusjuhtumikindlustust ning haiguspuhkust;

| 8) | nõuda, et praktikalepingus selgitataks, kas hüvitist või tasu makstakse ning kui seda tehakse, siis selle suurus; |
| --- | --- |

8)

nõuda, et praktikalepingus selgitataks, kas hüvitist või tasu makstakse ning kui seda tehakse, siis selle suurus;

Õigused ja kohustused

| 9) | innustada asjaomaseid pooli tagama, et praktikalepinguga nähtaks ette praktikandi ja praktika pakkuja õigused ja kohustused, sh selgitataks vajaduse korral praktika pakkuja põhimõtteid seoses konfidentsiaalsuse ja intellektuaalomandi õigustega; |
| --- | --- |

9)

innustada asjaomaseid pooli tagama, et praktikalepinguga nähtaks ette praktikandi ja praktika pakkuja õigused ja kohustused, sh selgitataks vajaduse korral praktika pakkuja põhimõtteid seoses konfidentsiaalsuse ja intellektuaalomandi õigustega;

Mõistlik kestus

| 10) | näha ette, et praktika mõistlik kestus ei ole üldjuhul pikem kui kuus kuud, välja arvatud juhul, kui pikem kestus on põhjendatud, võttes arvesse siseriiklikke tavasid; |
| --- | --- |

10)

näha ette, et praktika mõistlik kestus ei ole üldjuhul pikem kui kuus kuud, välja arvatud juhul, kui pikem kestus on põhjendatud, võttes arvesse siseriiklikke tavasid;

| 11) | täpsustada asjaolud ja tingimused, mille korral võib praktikat pikendada või praktikalepingut uuendada pärast esialgse praktikalepingu lõppemist; |
| --- | --- |

11)

täpsustada asjaolud ja tingimused, mille korral võib praktikat pikendada või praktikalepingut uuendada pärast esialgse praktikalepingu lõppemist;

| 12) | soodustada tava, mille kohaselt praktikalepingus sätestatakse, et nii praktikant kui ka praktika pakkuja võib lõpetada praktika kirjaliku teatisega, mis esitatakse piisavalt aegsasti, võttes arvesse praktika kestust ja asjakohast siseriiklikku tava; |
| --- | --- |

12)

soodustada tava, mille kohaselt praktikalepingus sätestatakse, et nii praktikant kui ka praktika pakkuja võib lõpetada praktika kirjaliku teatisega, mis esitatakse piisavalt aegsasti, võttes arvesse praktika kestust ja asjakohast siseriiklikku tava;

Praktika nõuetekohane tunnustamine

| 13) | edendada praktika kestel saadud teadmiste, oskuste ja pädevuste tunnustamist ja valideerimist ning innustada praktika pakkujaid neid hindamise alusel tunnistusega tõendama; |
| --- | --- |

13)

edendada praktika kestel saadud teadmiste, oskuste ja pädevuste tunnustamist ja valideerimist ning innustada praktika pakkujaid neid hindamise alusel tunnistusega tõendama;

Läbipaistvusnõuded

| 14) | soodustada seda, et praktika pakkujad lisaksid oma praktikakohtade kuulutustele ja reklaamile teabe praktikatingimuste ning eelkõige selle kohta, kas makstakse hüvitist ja/või tasu ning pakutakse tervise- ja õnnetusjuhtumikindlustust; soodustama seda, et praktika pakkujad annaksid teavet töölevõtmispoliitika, sealhulgas viimastel aastatel tööle võetud praktikantide osakaalu kohta; |
| --- | --- |

14)

soodustada seda, et praktika pakkujad lisaksid oma praktikakohtade kuulutustele ja reklaamile teabe praktikatingimuste ning eelkõige selle kohta, kas makstakse hüvitist ja/või tasu ning pakutakse tervise- ja õnnetusjuhtumikindlustust; soodustama seda, et praktika pakkujad annaksid teavet töölevõtmispoliitika, sealhulgas viimastel aastatel tööle võetud praktikantide osakaalu kohta;

| 15) | soodustada seda, et tööturuteenuste pakkujad ning teised karjäärinõustamise osutajad kohaldaksid praktikavõimaluste kohta teabe andmisel läbipaistvusnõudeid; |
| --- | --- |

15)

soodustada seda, et tööturuteenuste pakkujad ning teised karjäärinõustamise osutajad kohaldaksid praktikavõimaluste kohta teabe andmisel läbipaistvusnõudeid;

Piiriülene praktika

| 16) | lihtsustada muu hulgas praktikantide piiriülest liikuvust Euroopa Liidus, muutes selgemaks praktikaga seotud siseriikliku õigusraamistiku ja kehtestades selged eeskirjad teistest liikmesriikidest pärit praktikantide vastuvõtmise ja praktikantide teise liikmesriiki saatmise kohta ning vähendades haldustoiminguid; |
| --- | --- |

16)

lihtsustada muu hulgas praktikantide piiriülest liikuvust Euroopa Liidus, muutes selgemaks praktikaga seotud siseriikliku õigusraamistiku ja kehtestades selged eeskirjad teistest liikmesriikidest pärit praktikantide vastuvõtmise ja praktikantide teise liikmesriiki saatmise kohta ning vähendades haldustoiminguid;

| 17) | uurida võimalust kasutada laiendatud EURESe võrgustikku ja vahetada EURESe portaali kaudu teavet tasustatud praktikavõimaluste kohta; |
| --- | --- |

17)

uurida võimalust kasutada laiendatud EURESe võrgustikku ja vahetada EURESe portaali kaudu teavet tasustatud praktikavõimaluste kohta;

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamine

| 18) | kasutada programmitöö perioodil 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, täpsemalt Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi, ning vajaduse korral noorte tööhõive algatust selleks, et suurendada praktikakohtade arvu ja parandada praktika kvaliteeti, muu hulgas kõigi asjaomaste sidusrühmadega loodavate tõhusate partnerlussuhete kaudu; |
| --- | --- |

18)

kasutada programmitöö perioodil 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, täpsemalt Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi, ning vajaduse korral noorte tööhõive algatust selleks, et suurendada praktikakohtade arvu ja parandada praktika kvaliteeti, muu hulgas kõigi asjaomaste sidusrühmadega loodavate tõhusate partnerlussuhete kaudu;

Praktika kvaliteediraamistiku kohaldamine

| 19) | võtta asjakohaseid meetmeid praktika kvaliteediraamistiku võimalikult kiireks kohaldamiseks; |
| --- | --- |

19)

võtta asjakohaseid meetmeid praktika kvaliteediraamistiku võimalikult kiireks kohaldamiseks;

| 20) | esitada komisjonile 2015. aasta lõpuks teave käesoleva soovituse kohaselt võetud meetmete kohta; |
| --- | --- |

20)

esitada komisjonile 2015. aasta lõpuks teave käesoleva soovituse kohaselt võetud meetmete kohta;

| 21) | soodustada sotsiaalpartnerite aktiivset kaasamist praktika kvaliteediraamistiku kohaldamisse; |
| --- | --- |

21)

soodustada sotsiaalpartnerite aktiivset kaasamist praktika kvaliteediraamistiku kohaldamisse;

| 22) | edendada tööturuasutuste, haridusasutuste ja praktika pakkujate aktiivset kaasamist praktika kvaliteediraamistiku kohaldamisse, |
| --- | --- |

22)

edendada tööturuasutuste, haridusasutuste ja praktika pakkujate aktiivset kaasamist praktika kvaliteediraamistiku kohaldamisse,

NING MÄRGIB, ET KOMISJON KAVATSEB

| 23) | edendada tihedat koostööd liikmesriikide, sotsiaalpartnerite ja teiste sidusrühmadega, eesmärgiga alustada kiiresti käesoleva soovituse kohaldamist; |
| --- | --- |

23)

edendada tihedat koostööd liikmesriikide, sotsiaalpartnerite ja teiste sidusrühmadega, eesmärgiga alustada kiiresti käesoleva soovituse kohaldamist;

| 24) | koostöös liikmesriikidega ja eelkõige tööhõivekomitee kaudu jälgida praktika kvaliteediraamistiku käesoleva soovituse kohase kohaldamise edenemist ja analüüsida kehtestatud poliitikate mõju; |
| --- | --- |

24)

koostöös liikmesriikidega ja eelkõige tööhõivekomitee kaudu jälgida praktika kvaliteediraamistiku käesoleva soovituse kohase kohaldamise edenemist ja analüüsida kehtestatud poliitikate mõju;

| 25) | anda liikmesriikide esitatud teabe põhjal aru käesoleva soovituse kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

25)

anda liikmesriikide esitatud teabe põhjal aru käesoleva soovituse kohaldamise kohta;

| 26) | teha koostööd liikmesriikide, sotsiaalpartnerite, tööturuasutuste, noorte- ja praktikantide organisatsioonide ning teiste sidusrühmadega, et edendada käesoleva soovituse kasutamist; |
| --- | --- |

26)

teha koostööd liikmesriikide, sotsiaalpartnerite, tööturuasutuste, noorte- ja praktikantide organisatsioonide ning teiste sidusrühmadega, et edendada käesoleva soovituse kasutamist;

| 27) | julgustada ja toetada liikmesriike, sh edendades parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel, et kasutada programmiperioodil 2014–2020 Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi või muid Euroopa fonde praktikavõimaluste arvu suurendamiseks ja praktika kvaliteedi parandamiseks; |
| --- | --- |

27)

julgustada ja toetada liikmesriike, sh edendades parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel, et kasutada programmiperioodil 2014–2020 Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi või muid Euroopa fonde praktikavõimaluste arvu suurendamiseks ja praktika kvaliteedi parandamiseks;

| 28) | uurida koos liikmesriikidega võimalust lisada tasustatud praktika EURESe võrgustikku ja luua spetsiaalne veebisait praktikaga seotud siseriiklike õigusraamistike kohta. |
| --- | --- |

28)

uurida koos liikmesriikidega võimalust lisada tasustatud praktika EURESe võrgustikku ja luua spetsiaalne veebisait praktikaga seotud siseriiklike õigusraamistike kohta.

Brüssel, 10. märts 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

I. VROUTSIS

---

(1)  Nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsus 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 308, 24.11.2010, lk 46).

1

(2)  ELT C 120, 26.4.2013, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 77).

3

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 27.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 88/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 88/5

---

Euro vahetuskurss (1)

26. märts 2014

2014/C 88/02

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3791 |
| JPY | Jaapani jeen | 141,25 |
| DKK | Taani kroon | 7,4651 |
| GBP | Inglise nael | 0,83360 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,9032 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2216 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,3320 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,459 |
| HUF | Ungari forint | 312,27 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| PLN | Poola zlott | 4,1803 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4717 |
| TRY | Türgi liir | 3,0445 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4934 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5398 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,6995 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6018 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7479 |
| KRW | Korea vonn | 1 482,41 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,7398 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,5631 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6645 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 736,96 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5498 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,857 |
| RUB | Vene rubla | 48,8965 |
| THB | Tai baat | 44,945 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,1784 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,0986 |
| INR | India ruupia | 82,8850 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3791

JPY

Jaapani jeen

141,25

DKK

Taani kroon

7,4651

GBP

Inglise nael

0,83360

SEK

Rootsi kroon

8,9032

CHF

Šveitsi frank

1,2216

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,3320

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,459

HUF

Ungari forint

312,27

LTL

Leedu litt

3,4528

PLN

Poola zlott

4,1803

RON

Rumeenia leu

4,4717

TRY

Türgi liir

3,0445

AUD

Austraalia dollar

1,4934

CAD

Kanada dollar

1,5398

HKD

Hongkongi dollar

10,6995

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6018

SGD

Singapuri dollar

1,7479

KRW

Korea vonn

1 482,41

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,7398

CNY

Hiina jüaan

8,5631

HRK

Horvaatia kuna

7,6645

IDR

Indoneesia ruupia

15 736,96

MYR

Malaisia ringit

4,5498

PHP

Filipiini peeso

61,857

RUB

Vene rubla

48,8965

THB

Tai baat

44,945

BRL

Brasiilia reaal

3,1784

MXN

Mehhiko peeso

18,0986

INR

India ruupia

82,8850

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 27.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 88/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 88/6

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

2014/C 88/03

Image

Lätis käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele teatava koguse euro mälestusmünte, eelkõige tingimusel, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Läti

Motiiv: Riia – Euroopa kultuuripealinn 2014

Kujunduse kirjeldus: mündi keskel on kujutatud Riia siluett ja ajalooline kesklinn, mis on kantud UNESCO maailmapärandi nimekirja. Linna kujutise kohal on sõnad „EIROPAS KULTURAS GALVASPILSETA” (Euroopa kultuuripealinn) ning selle all linna nimi ja käibelelaskmise aasta „RIGA – 2014”. Viimase all on omakorda käibele laskva riigi tähis „LV”.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibelelastavate müntide arv: 1 miljonit

Ligikaudne käibelelaskmise aeg: september 2014

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus euro käibemüntide rahvuslikke külgi ja selliste müntide emiteerimist käsitlevate ühiste suuniste kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 27.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 88/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 88/7

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

2014/C 88/04

Image

Portugalis käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele teatava koguse euro mälestusmünte, eelkõige tingimusel, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Portugal

Motiiv: 25. aprilli revolutsiooni 40. aastapäev

Kujunduse kirjeldus: kaks kõverjoont sümboliseerivad aednelki, mis oli revolutsioonilist liikumist sümboliseeriv lill. Sellest tuleneb ka revolutsiooni nimi. Käibele laskva riigi nimi „PORTUGAL” ja riigi vapp on kujutatud lille ülaosas. Mündi keskosas on kujutatud sündmuse kuupäev „25 DE ABRIL” (25. aprill), mille alla on kirjutatud revolutsioonist möödunud aastate arv „40 ANOS” (40 aastat) ja käibele laskmise aasta „2014”. Tähtede ja numbrite kuju on inspireeritud 40 aastat tagasi postritel ja muudel poliitilistel teabelehtedel kasutatud šriftist. See sümboliseerib eufoorilist perioodi vahetult peale revolutsiooni.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibelelastavate müntide arv:

Käibelelaskmise kuupäev: aprill 2014

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus euro käibemüntide rahvuslikke külgi ja selliste müntide emiteerimist käsitlevate ühiste suuniste kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 27.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 88/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 88/8

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

2014/C 88/05

Image

Portugalis käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele teatava koguse euro mälestusmünte, eelkõige tingimusel, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Portugal

Motiiv: rahvusvaheline põllumajandusliku pereettevõtluse aasta

Kujunduse kirjeldus: mündi keskosas on kujutatud tüüpilisi traditsioonilises põllumajanduses kasutatavaid tööriistu koos põllumajandussaadustega: keskel kana, mida ümbritsevad kõrvitsad, korv kartulitega ning muud köögiviljad ja lilled. Mündi keskosa vasakul pool on poolringikujulises kirjas mündi käibelelaskmise motiiv „AGRICULTURA FAMILIAR” (põllumajanduslik pereettevõtlus) ja paremal pool poolringikujulises kirjas käibele laskva riigi nimi „PORTUGAL”, millele järgneb käibele laskmise aasta „2014”. Mündi keskosa vasakus allääres on rahapaja tunnus „INCM”.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibelelastavate müntide arv:

Käibelelaskmise kuupäev: oktoober 2014

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus euro käibemüntide rahvuslikke külgi ja selliste müntide emiteerimist käsitlevate ühiste suuniste kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 27.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 88/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 88/9

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA

2014/C 88/06

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmise avaliku konkursi:

EPSO/AD/278/14 – Administraatorid (AD 7) järgmistes valdkondades:

| 1. | Digitaalkriminalistika |
| --- | --- |

1.

Digitaalkriminalistika

| 2. | Operatiivanalüüs |
| --- | --- |

2.

Operatiivanalüüs

Konkursiteade avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja 27. märtsi 2014. aasta väljaandes C 88 A 24 keeles.

Lisateave on esitatud EPSO veebisaidil http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

| 27.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 88/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 88/10

---

OTSUS,

15. november 2013,

kohtuasjas E-10/13

EFTA järelevalveamet vs. Island

(EMP/EFTA riigi kohustuste rikkumine – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/54/EÜ, 5. juuli 2006, meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine))

2014/C 88/07

Kohtuasjas E-10/13 EFTA järelevalveamet vs. Island on esitatud NÕUE, et kohus tuvastaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata EMP lepingu XVIII lisa punktis 21b viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/54/EÜ, 5. juuli 2006, meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) artikli 2 lõike 1 punktide a-d ja artikli 2 lõike 2 punktide a-b nõuetekohaseks riiklikku õigusesse ülevõtmiseks vajalikud meetmed, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist tulenevaid kohustusi. Kohus koosseisus esimees Carl Baudenbacher, ettekandev kohtunik Per Christiansen ja kohtunik Páll Hreinsson tegi 15. novembril 2013 otsuse, mille resolutiivosa on järgmine:

kohus:

| 1. | tuvastas, et jättes ettenähtud tähtajaks vastu võtmata EMP lepingu XVIII lisa punktis 21b viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/54/EÜ, 5. juuli 2006, meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) artikli 2 lõike 1 punktide a-d ja artikli 2 lõike 2 punktide a-b nõuetekohaseks riiklikku õigusesse ülevõtmiseks vajalikud meetmed, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

1.

tuvastas, et jättes ettenähtud tähtajaks vastu võtmata EMP lepingu XVIII lisa punktis 21b viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/54/EÜ, 5. juuli 2006, meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) artikli 2 lõike 1 punktide a-d ja artikli 2 lõike 2 punktide a-b nõuetekohaseks riiklikku õigusesse ülevõtmiseks vajalikud meetmed, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist tulenevaid kohustusi;

| 2. | kohustab Islandi kandma menetluskulud. |
| --- | --- |

2.

kohustab Islandi kandma menetluskulud.

---

| 27.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 88/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 88/11

---

OTSUS,

15. november 2013,

kohtuasjas E-9/13

EFTA järelevalveamet vs. Norra Kuningriik

(EMP riigi kohustuste täitmata jätmine – komisjoni direktiiv 2010/48/EL, 5. juuli 2010, millega kohandatakse tehnika arenguga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/40/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta)

2014/C 88/08

Kohtuasjas E-9/13, EFTA järelevalveamet vs. Norra Kuningriik, on esitatud KAEBUS, et kohus tuvastaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata EMP lepingu XII lisa punktis 16a viidatud õigusakti (komisjoni direktiiv 2010/48/EL, 5. juuli 2010, millega kohandatakse tehnika arenguga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/40/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) rakendamiseks vajalikud meetmed või jätnud järelevalveametile kõnealustest meetmetest teatamata (välja arvatud direktiivi II lisa lõike 3 puhul, milles käsitletakse tehnoülevaatuse kontrollkaarte ja mida tuleb rakendada alles 31. detsembriks 2013), ei ole Norra Kuningriik täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Kohus koosseisus esimees Carl Baudenbacher, kohtunik Per Christiansen ja ettekandev kohtunik Páll Hreinsson tegi 15. novembril 2013 otsuse, mille resolutiivosa on alljärgnev.

Kohus

| 1) | on tuvastanud, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata EMP lepingu XII lisa punktis 16a viidatud õigusakti (komisjoni direktiiv 2010/48/EL, 5. juuli 2010, millega kohandatakse tehnika arenguga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/40/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) rakendamiseks vajalikud meetmed või jätnud järelevalveametile kõnealustest meetmetest teatamata (välja arvatud direktiivi II lisa lõike 3 puhul, milles käsitletakse tehnoülevaatuse kontrollkaarte ja mida tuleb rakendada alles 31. detsembriks 2013), ei ole Norra Kuningriik täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

1)

on tuvastanud, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata EMP lepingu XII lisa punktis 16a viidatud õigusakti (komisjoni direktiiv 2010/48/EL, 5. juuli 2010, millega kohandatakse tehnika arenguga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/40/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) rakendamiseks vajalikud meetmed või jätnud järelevalveametile kõnealustest meetmetest teatamata (välja arvatud direktiivi II lisa lõike 3 puhul, milles käsitletakse tehnoülevaatuse kontrollkaarte ja mida tuleb rakendada alles 31. detsembriks 2013), ei ole Norra Kuningriik täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi;

| 2) | kohus kohustab Norra Kuningriiki kandma menetluskulud. |
| --- | --- |

2)

kohus kohustab Norra Kuningriiki kandma menetluskulud.

---

| 27.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 88/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 88/12

---

OTSUS,

15. november 2013,

kohtuasjas E-11/13

EFTA järelevalveamet vs. Island

(Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – direktiiv 2002/92/EÜ, 9. detsember 2002, kindlustusvahenduse kohta)

2014/C 88/09

Kohtuasjas E-11/13 EFTA järelevalveamet vs. Island on esitatud NÕUE, et kohus tuvastaks, et olles jätnud nõuetekohaselt rakendamata EMP lepingu IX lisa punktis 13b viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/92/EÜ, 9. detsember 2002, kindlustusvahenduse kohta, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) artikli 9 lõiked 1 ja 2 ning artikli 10, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Kohus koosseisus esimees ja ettekandev kohtunik Carl Baudenbacher ning kohtunikud Per Christiansen ja Páll Hreinsson tegi 15. novembril 2013 otsuse, mille resolutiivosa on järgmine:

kohus

| 1) | tuvastab, et jättes ettenähtud tähtajaks nõuetekohaselt rakendamata EMP lepingu IX lisa punktis 13b viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/92/EÜ, 9. detsember 2002, kindlustusvahenduse kohta, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) artikli 9 lõiked 1 ja 2 ning artikli 10, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

1)

tuvastab, et jättes ettenähtud tähtajaks nõuetekohaselt rakendamata EMP lepingu IX lisa punktis 13b viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/92/EÜ, 9. detsember 2002, kindlustusvahenduse kohta, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) artikli 9 lõiked 1 ja 2 ning artikli 10, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi;

| 2) | kohustab Islandi kandma menetluskulud. |
| --- | --- |

2)

kohustab Islandi kandma menetluskulud.

---

| 27.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 88/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 88/13

---

OTSUS,

27. november 2013,

kohtuasjas E-6/13

Metacom AG vs. Rechtsanwälte Zipper & Collegen

(Advokaatide piiriüleste teenuste osutamise vabadus – direktiiv 77/249/EMÜ – iseenda esindamine – teatamiskohustus siseriiklikus õiguses – teatamata jätmise tagajärjed)

2014/C 88/10

Kohtuasjas E-6/13 Metacom AG vs. Rechtsanwälte Zipper & Collegen on Fürstliche Landgericht des Fürstentums Liechtenstein (Liechtensteini Vürstiriigi vürstlik kohus) esitanud EFTA riikide vahelise, järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu artikli 34 alusel kohtule TAOTLUSE, mis käsitleb nõukogu 22. märtsi 1977. aasta direktiivi 77/249/EMÜ (õigusteenuste osutamise vabaduse tulemuslikuma elluviimise kohta) tõlgendamist. Kohus koosseisus esimees Carl Baudenbacher, ettekandev kohtunik Per Christiansen ja kohtunik Páll Hreinsson tegi 27. novembril 2013 otsuse, mille resolutiivosa on alljärgnev.

| 1. | Advokaat, kes tegutseb enda nimel oma asukohajärgsest EMP riigist erinevas riigis, võib tugineda teenuste osutamise vabadusele ja direktiivile 77/249/EMÜ juhul, kui ta tegutseb oma kutsetegevuse raamides ja kui vastuvõtva riigi õiguskord näeb ette, et advokaat võib kohtumenetluses advokaadina enda nimel tegutseda. |
| --- | --- |

1.

Advokaat, kes tegutseb enda nimel oma asukohajärgsest EMP riigist erinevas riigis, võib tugineda teenuste osutamise vabadusele ja direktiivile 77/249/EMÜ juhul, kui ta tegutseb oma kutsetegevuse raamides ja kui vastuvõtva riigi õiguskord näeb ette, et advokaat võib kohtumenetluses advokaadina enda nimel tegutseda.

| 2. | Selline siseriiklik õigusnorm nagu Liechtensteini advokaadiseaduse artikkel 59, mille kohaselt muus EMP riigis asutatud advokaat peab igas olukorras ja omal algatusel esitama dokumendid, mis tõendavad tema kutsekvalifikatsiooni, ning teavitama vastuvõtva riigi pädevaid asutusi enne teenuste osutamist selles riigis ja uuendama teadet iga aasta, on vastuolus direktiivi 77/249/EMP artikli 7 lõikega 1 ja EMP lepingu artikliga 36. |
| --- | --- |

2.

Selline siseriiklik õigusnorm nagu Liechtensteini advokaadiseaduse artikkel 59, mille kohaselt muus EMP riigis asutatud advokaat peab igas olukorras ja omal algatusel esitama dokumendid, mis tõendavad tema kutsekvalifikatsiooni, ning teavitama vastuvõtva riigi pädevaid asutusi enne teenuste osutamist selles riigis ja uuendama teadet iga aasta, on vastuolus direktiivi 77/249/EMP artikli 7 lõikega 1 ja EMP lepingu artikliga 36.

| 3. | Sellise siseriikliku õigusnormi nagu Liechtensteini advokaadiseaduse artikli 59 täitmata jätmine ei ole asjakohane kaalutlus, mis võiks mõjutada võimalust nõuda advokaaditasusid advokaadi osutatud piiriüleste teenuste eest. |
| --- | --- |

3.

Sellise siseriikliku õigusnormi nagu Liechtensteini advokaadiseaduse artikli 59 täitmata jätmine ei ole asjakohane kaalutlus, mis võiks mõjutada võimalust nõuda advokaaditasusid advokaadi osutatud piiriüleste teenuste eest.

---

| 27.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 88/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 88/14

---

OTSUS,

6. detsember 2013,

kohtuasjas E-15/13

EFTA järelevalveamet vs. Island

(EMP riigi kohustuste täitmata jätmine – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/22/EÜ, 23. aprill 2009, tarbijate huve kaitsvate ettekirjutuste kohta)

2014/C 88/11

Kohtuasjas E-15/13, EFTA järelevalveamet vs. Island, on esitatud TAOTLUS, et kohus tuvastaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata EMP lepingu XIX lisa punktis 7d viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/22/EÜ, 23. aprill 2009, tarbijate huve kaitsvate ettekirjutuste kohta, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) rakendamiseks vajalikud meetmed või jätnud järelevalveametile kõnealustest meetmetest teatamata, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Kohus koosseisus esimees Carl Baudenbacher, kohtunik Per Christiansen ja ettekandev kohtunik Páll Hreinsson tegi 6. detsembril 2013 otsuse, mille resolutiivosa on alljärgnev.

Kohus

| 1) | on tuvastanud, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata EMP lepingu XIX lisa punktis 7d viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/22/EÜ, 23. aprill 2009, tarbijate huve kaitsvate ettekirjutuste kohta, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) rakendamiseks vajalikud meetmed, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

1)

on tuvastanud, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata EMP lepingu XIX lisa punktis 7d viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/22/EÜ, 23. aprill 2009, tarbijate huve kaitsvate ettekirjutuste kohta, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) rakendamiseks vajalikud meetmed, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi;

| 2) | kohustab Islandi kandma menetluskulud. |
| --- | --- |

2)

kohustab Islandi kandma menetluskulud.

---

| 27.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 88/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 88/15

---

OTSUS,

6. detsember 2013,

kohtuasjas E-16/13

EFTA järelevalveamet vs. Island

(Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – rakendamata jätmine – direktiiv 2008/122/EÜ tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega)

2014/C 88/12

Kohtuasjas E-16/13, EFTA järelevalveamet vs. Island, on esitatud TAOTLUS, et kohus tuvastaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata EMP lepingu XIX lisa punktis 7b viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/122/EÜ, 14. jaanuar 2009, tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) rakendamiseks vajalikud meetmed või jätnud järelevalveametile kõnealustest meetmetest teatamata, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Kohus koosseisus esimees ja ettekandev kohtunik Carl Baudenbacher ning kohtunikud Per Christiansen ja Páll Hreinsson tegi 6. detsembril 2013 otsuse, mille resolutiivosa on järgmine:

kohus

| 1. | on tuvastanud, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks nõuetekohaselt rakendamata EMP lepingu XIX lisa punktis 7b viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/122/EÜ, 14. jaanuar 2009, tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1), ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

1.

on tuvastanud, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks nõuetekohaselt rakendamata EMP lepingu XIX lisa punktis 7b viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/122/EÜ, 14. jaanuar 2009, tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1), ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi;

| 2. | kohustab Islandi kandma menetluskulud. |
| --- | --- |

2.

kohustab Islandi kandma menetluskulud.

---

| 27.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 88/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 88/16

---

OTSUS,

6. detsember 2013,

kohtuasjas E-17/13

EFTA järelevalveamet vs. Island

(Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – direktiivi 2009/44/EÜ rakendamata jätmine)

2014/C 88/13

Kohtuasjas E-17/13, EFTA järelevalveamet vs. Island, on esitatud TAOTLUS, et kohus tuvastaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata kõik EMP lepingu IX lisa punkti 16b esimeses taandes ja XII lisa punkti 4 esimeses taandes viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/44/EÜ, 6. mai 2009, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) artikli 2 rakendamiseks vajalikud meetmed või jätnud järelevalveametile kõnealustest meetmetest teatamata, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Kohus koosseisus esimees Carl Baudenbacher, ettekandev kohtunik Per Christiansen ja kohtunik Páll Hreinsson tegi 6. detsembril 2013 otsuse, mille resolutiivosa on alljärgnev.

Kohus

| 1) | on tuvastanud, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata kõik EMP lepingu IX lisa punkti 16b esimeses taandes ja XII lisa punkti 4 esimeses taandes viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/44/EÜ, 6. mai 2009, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) artikli 2 rakendamiseks vajalikud meetmed, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

1)

on tuvastanud, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata kõik EMP lepingu IX lisa punkti 16b esimeses taandes ja XII lisa punkti 4 esimeses taandes viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/44/EÜ, 6. mai 2009, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) artikli 2 rakendamiseks vajalikud meetmed, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi;

| 2) | kohustab Islandi kandma menetluskulud. |
| --- | --- |

2)

kohustab Islandi kandma menetluskulud.

---

| 27.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 88/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 88/17

---

OTSUS,

6. detsember 2013,

kohtuasjas E-18/13

EFTA järelevalveamet vs. Island

(Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – direktiivi 2001/81/EÜ rakendamata jätmine)

2014/C 88/14

Kohtuasjas E-18/13, EFTA järelevalveamet vs. Island, on esitatud TAOTLUS, et kohus tuvastaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata kõik EMP lepingu XX lisa punktis 21ar viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/81/EÜ, 23. oktoober 2001, teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) rakendamiseks vajalikud meetmed või jätnud järelevalveametile kõnealustest meetmetest teatamata, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Kohus koosseisus esimees Carl Baudenbacher, ettekandev kohtunik Per Christiansen ja kohtunik Páll Hreinsson tegi 6. detsembril 2013 otsuse, mille resolutiivosa on alljärgnev.

Kohus

| 1) | on tuvastanud, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata kõik EMP lepingu XX lisa punktis 21ar viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/81/EÜ, 23. oktoober 2001, teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) rakendamiseks vajalikud meetmed, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

1)

on tuvastanud, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata kõik EMP lepingu XX lisa punktis 21ar viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/81/EÜ, 23. oktoober 2001, teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) rakendamiseks vajalikud meetmed, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi;

| 2) | kohustab Islandi kandma menetluskulud. |
| --- | --- |

2)

kohustab Islandi kandma menetluskulud.

---

| 27.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 88/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 88/18

---

EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamise taotlus, mille esitas 29. oktoobril 2013 Staatsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein kohtuasjas Casino Admiral AG vs. Wolfgang Egger

(Kohtuasi E-24/13)

2014/C 88/15

Staatsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (Liechtensteini Vürstiriigi riigikohus) esitas 6. novembri 2013. aasta kirjas, mis saabus kohtukantseleisse 8. novembril 2013, taotluse EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas Casino Admiral AG vs. Wolfgang Egger. Arvamust taotletakse alljärgnevates küsimustes.

| 1. | Millised on EMP ja Euroopa õiguse (eelkõige EÜ artiklid 43 ja 49 ning neist tulenev läbipaistvuskohustus) üldnõuded kasiino kontsessioonide andmise menetlusele? |
| --- | --- |

1.

Millised on EMP ja Euroopa õiguse (eelkõige EÜ artiklid 43 ja 49 ning neist tulenev läbipaistvuskohustus) üldnõuded kasiino kontsessioonide andmise menetlusele?

| 2. | Kas EMP või Euroopa õiguse kohaselt peab asutus, kes kavatseb anda kontsessiooni, andma juba hanketeate avaldamise ajal teada, kuidas ta kavatseb täiendada ning täpsustada üksikasjalikumalt seaduses ja määruses sätestatud nõudeid? |
| --- | --- |

2.

Kas EMP või Euroopa õiguse kohaselt peab asutus, kes kavatseb anda kontsessiooni, andma juba hanketeate avaldamise ajal teada, kuidas ta kavatseb täiendada ning täpsustada üksikasjalikumalt seaduses ja määruses sätestatud nõudeid?

| 3. | Kas eelkõige asjaomase hankemenetluse raames kehtib üldine kohustus teha eelnevalt teatavaks kontsessiooni andmise kriteeriumitele omistatav suhteline kaal? Kui vastus sellele küsimusele on jaatav: millised nõuded on EMP ja Euroopa õigusega kehtestatud teabe sisule, mis tuleb esitada kõnealuses eelteates? |
| --- | --- |

3.

Kas eelkõige asjaomase hankemenetluse raames kehtib üldine kohustus teha eelnevalt teatavaks kontsessiooni andmise kriteeriumitele omistatav suhteline kaal? Kui vastus sellele küsimusele on jaatav: millised nõuded on EMP ja Euroopa õigusega kehtestatud teabe sisule, mis tuleb esitada kõnealuses eelteates?

| 4. | Kas käesolevas asjas olid EMP ja Euroopa õiguse nõuded täidetud? |
| --- | --- |

4.

Kas käesolevas asjas olid EMP ja Euroopa õiguse nõuded täidetud?

| 5. | Kui EFTA kohus leiab, et hankemenetlus ei vastanud EMP ja Euroopa õiguse nõuetele, siis






  a) | Kas EMP ja Euroopa õiguses on selliste menetlusvigade puhuks ette nähtud konkreetsed õiguslikud tagajärjed? |
| --- | --- | --- |

5.

Kui EFTA kohus leiab, et hankemenetlus ei vastanud EMP ja Euroopa õiguse nõuetele, siis

a)

Kas EMP ja Euroopa õiguses on selliste menetlusvigade puhuks ette nähtud konkreetsed õiguslikud tagajärjed?

| b) | Kas selliseid menetlusvigu on võimalik parandada? Kui jah, siis millistel tingimustel? |
| --- | --- |

b)

Kas selliseid menetlusvigu on võimalik parandada? Kui jah, siis millistel tingimustel?

| c) | Kas käesolevas asjas olid täidetud nõuded, et tühistada kogu hankemenetlus ja kontsessiooni andmise menetlus? |
| --- | --- |

c)

Kas käesolevas asjas olid täidetud nõuded, et tühistada kogu hankemenetlus ja kontsessiooni andmise menetlus?

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 27.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 88/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 88/19

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.7153 – BNPP/LaSer)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2014/C 88/16

| 1. | 18. märtsil 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja BNP Paribas SA („BNPP”, Prantsusmaa) omandab oma tütarettevõtja BNP Paribas Personal Finance („BNPP PF”, Prantsusmaa) kaudu täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja LaSer SA („LaSer”, Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel. Ettevõtja LaSer on praegu ettevõtjate BNP PF ja Galerie Lafayette SA ühiskontrolli all. |
| --- | --- |

1.

18. märtsil 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja BNP Paribas SA („BNPP”, Prantsusmaa) omandab oma tütarettevõtja BNP Paribas Personal Finance („BNPP PF”, Prantsusmaa) kaudu täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja LaSer SA („LaSer”, Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel. Ettevõtja LaSer on praegu ettevõtjate BNP PF ja Galerie Lafayette SA ühiskontrolli all.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | grupp BNP Paribas: tegutseb ülemaailmselt järgmistel turgudel: jaepangandus ja finantsteenused (millega tegeleb BNPP PF), rahastamine ja investeeringud ning varahaldus ja kindlustusteenused; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

grupp BNP Paribas: tegutseb ülemaailmselt järgmistel turgudel: jaepangandus ja finantsteenused (millega tegeleb BNPP PF), rahastamine ja investeeringud ning varahaldus ja kindlustusteenused;

| — | ettevõtja LaSer: tegeleb peamiselt tarbijakrediidi pakkumisega, sh sihtotstarbeline krediit, eraisikute laenud ja vaba tagasimaksega krediit ning rahastamislahendused Prantsusmaal, Poolas, Ühendkuningriigis, Taanis, Norras ja Madalmaades. Ettevõtja tegeleb ka kliendiprogrammide juurutamise ja sihtturundusteenuste pakkumisega. |
| --- | --- |

—

ettevõtja LaSer: tegeleb peamiselt tarbijakrediidi pakkumisega, sh sihtotstarbeline krediit, eraisikute laenud ja vaba tagasimaksega krediit ning rahastamislahendused Prantsusmaal, Poolas, Ühendkuningriigis, Taanis, Norras ja Madalmaades. Ettevõtja tegeleb ka kliendiprogrammide juurutamise ja sihtturundusteenuste pakkumisega.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7153 – BNPP/LaSer):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7153 – BNPP/LaSer):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („Ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 27.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 88/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 88/20

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

2014/C 88/17

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„COPPA PIACENTINA”

EÜ nr: IT-PDO-0117-01102-08.04.2013

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — |  | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — |  | Seos piirkonnaga |
| — |  | Märgistus |
| — |  | Riiklikud nõuded |
| — |  | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—



Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—



Seos piirkonnaga

—



Märgistus

—



Riiklikud nõuded

—



Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik

| — | ☒ | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — |  | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

☒

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—



Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

| — | Punktis 4.2. (Kirjeldus) on välja jäetud lause, mille kohaselt tuleks toote „Coppa Piacentina” valmistamiseks kasutada sea värsket reietükki. Muudatusega püütakse 16. novembril 2010 ELTs C 311/20 avaldatud kokkuvõte viia vastavusse tootespetsifikaadiga. Tootespetsifikaadi punktiga 3 on toote „Coppa Piacentina” valmistamiseks vajaliku toorainena alati ette nähtud Itaalia raske sea ülemise kaelaosa lihasmassi ning mitte reietükkide kasutamist, nagu võib kokkuvõttest välja lugeda. |
| --- | --- |

—

Punktis 4.2. (Kirjeldus) on välja jäetud lause, mille kohaselt tuleks toote „Coppa Piacentina” valmistamiseks kasutada sea värsket reietükki. Muudatusega püütakse 16. novembril 2010 ELTs C 311/20 avaldatud kokkuvõte viia vastavusse tootespetsifikaadiga. Tootespetsifikaadi punktiga 3 on toote „Coppa Piacentina” valmistamiseks vajaliku toorainena alati ette nähtud Itaalia raske sea ülemise kaelaosa lihasmassi ning mitte reietükkide kasutamist, nagu võib kokkuvõttest välja lugeda.

Tootmismeetod

Muudatus, millega jäetakse välja kohustus lõigata kaelalihas ära veel soojalt rümbalt (see on säilitatud vabatahtliku võimalusena), võimaldab teha seda operatsiooni ka ettenähtud tükeldamisettevõttes, kus on tagatud paremad tulemused töötlemiseks vajaliku tooraine saamisel.

Muudatus, millega viiakse sisse nitritite kasutamine seadusega ettenähtud piirides, on vajalik, sest nitritite ja nitraatide kasutamine tagab parema vastupanu haigusetekitajatele ja hoiab ära oksüdeerumisprotsesse toote „Coppa Piacentina” (KPN) tootmisetappides.

Toote ühtlasema laagerdumise tagamiseks on soovitud lisada soolamissegusse suhkrut. Suhkru maksimaalne osakaal on 1,5 kg 100 kg värske liha kohta.

Muudatus, mille kohaselt lubatakse toote sissemähkimiseks kasutada mitte ainult sea kõhukelmet vaid ka muid sealt saadavaid kelmeid, võimaldab kasutada toote katmise seisukohalt samaväärseid kelmeid ja vastab turu tegelikule arengule, mille puhul on väga keeruline (teatavates olukordades võimatu) eespool nimetatud kindlat kelmet leida.

Vajalikuks on peetud viia sisse võimalus kasutada nööriga sidumise kõrval ka võrkümbrist, mis aitab tootel ühtlasemalt kuivada ja mille tõttu on toode paremate kvaliteediomadustega.

Laagerdumiskeskkonna niiskusenäitajate puhul on lisatud lubatud kõikumine + 10 % ulatuses, mis aitab kaasa KPNiga toote paremale kvaliteedile. Huvi rohkem laagerdunud toodete vastu on viimasel ajal üha suurem, seega soovitakse, et laagerdumisaeg oleks spetsifikaadis sätestatust pikem. Sellistel juhtudel on pandud tähele, et kui toote laagerdumiskeskkond ei ole piisavalt niiske, hakkab pikema laagerdumisaja puhul tootesse tungima õhk, mis põhjustab toote oksüdeerumist. Selleks tulebki lubada laagerdumisruumide niiskusenäitajate osas teatavat paindlikkust.

Vajalikuks on peetud ette näha, et laagerdumisetapp võib toimuda ka sellistes ruumides, mis ei ole kelder, kuid seal peavad olema laagerdumiseks vajalikud tingimused ning nõutav õhuvahetus. Asjaolu, et toodet ei lasta laagerduda keldriruumides – muu hulgas ei olnud keldris hoidmise aega täpsustatud –, ei ole takistuseks parima traditsioonilise laagerdumistulemuse saavutamisel. Toote „Coppa Piacentina” laagerdumisetappi iseloomustab selle pikkus: laagerdumine kestab vähemalt kuus kuud, mille jooksul piirkonna niiske kliima ning tootjate oskus määrata selle ajavahemiku jooksul kindlaks iga etapi jaoks sobivad niiskus- ja temperatuuritingimused aitavad kaasa toote õigele valmimisele ja tagavad selle kaitstud päritolunimetusega toote suurepärased omadused. Tänu piirkonna tootjate kogemustele on parimad laagerdumistingimused tagatud ka ilma keldriruume kasutamata ning samas on säilinud tihe side piirkonnaga.

Toote tuhasisalduse miinimumprotsenti on vähendatud 4 %lt 1 %le, mis omakorda tuleneb soola lubatud miinimumtasemest, mis on tuhasisaldusega tihedalt seotud, ja mida on vähendatud seoses toitude üldise soolasisalduse vähendamisega.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (3)

„COPPA PIACENTINA”

EÜ nr: IT-PDO-0117-01102-08.04.2013

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Coppa Piacentina”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.2. | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
| --- | --- |

Klass 1.2.

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Coppa Piacentina” on soolatud ja loomulikult laagerdatud sealihatoode, mida säilitatakse toorena. See saadakse kaela ülaosa lihasmassist. Valmistoode on silindrilise kujuga, mõlemast otsast veidi peenem, tihke koostisega, mitteelastne; lõikamisel saadakse ühtlase välimusega viil, mis on punase värvusega, milles on marmorjad roosakasvalged triibud.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toodet „Coppa Piacentina” valmistatakse sigadest, kes on sündinud, kasvanud ja tapetud Emilia Romagna ja Lombardia maakonnas. Nimetuse „Coppa Piacentina” puhul kohaldatakse määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 5 lõikega 3 ettenähtud erandit.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Tuleb järgida loomasööda kasutamise ja koostise üksikasjalikke eeskirju. Sigade söötmine toimub kahes etapis ja põhineb peamiselt punktis 3.3 määratletud piirkonnast pärineval teraviljal. Sigade keskmise söödaratsiooni moodustab peamiselt maisirokk, samuti odrajahu, kliid, soja ja mineraalsed söödalisandid. Piimatööstuse jääksaadused (vadak, kalgend ja pett) tulevad valdavalt määratletud piirkonnas asuvatest juustukodadest.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid – soolamine, kokkusidumine, kuivatamine ja laagerdamine – peavad toimuma alljärgnevas punktis 4 määratletud piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Pakendamine, viilutamine ja portsjoniteks jaotamine peavad toimuma kindlaksmääratud kontrollistruktuuri järelevalve all eranditult punktis 4 määratletud töötlemispiirkonnas. Selleks, et toote iseloomulike ja eriliste omaduste säilimine oleks tagatud, peavad pakendamine, viilutamine ja portsjoniteks jaotamine toimuma geograafilises tootmispiirkonnas ning seda peab teostama toote omadusi hästi tundev personal. Viilutatud või portsjoniteks tükeldatud toode, millelt on eemaldatud seda kattev kelme, võib keskkonnatingimustes õhuga kokkupuutel oksüdeeruda ja selle lõigud või lõikepind võivad muutuda pruunikaks, samuti võib sellega kaasneda tailiha iseloomuliku helepunase värvi kadumine, pekiosa rääsumine ja lõhnaomaduste märkimisväärne halvenemine.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Ringlusse lastud tootele peavad olema märgitud sõnad „Coppa Piacentina”.

Nimetus „Coppa Piacentina” peab märgisele olema kirjutatud selgete kustutamatute tähtedega, mis eristuvad kõigist muudest märgise elementidest, ning sellele peab järgnema väljend „Denominazione di Origine Protetta”.

Keelatud on lisada kirjeldusi, mis ei ole selgesõnaliselt ette nähtud.

Siiski on lubatud lisada ettevõtja nimi, ärinimi ja kaubamärk, kui nendel ei ole ülistavat tähendust ja need ei eksita tarbijat, ning viide seafarmile, kust pärit loomadest toode on valmistatud.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

„Coppa Piacentina” tootmispiirkond hõlmab tervet Piacenza provintsi, kuid piirdub üksnes aladega, mis jäävad merepinnast kuni 900 meetri kõrgusele.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Toote „Coppa Piacentina” tootmise algus ulatub tagasi Rooma impeeriumi aegadesse ja Piacenza provintsi hõlmavas geograafilises piirkonnas on vastavaid oskusi aja jooksul põlvest põlve edasi antud.

Piacenza provints muutus oluliseks toote „Coppa Piacentina” tootmispiirkonnaks tänu põllumajanduse arengule kogu Po jõe piirkonnas, sest just sellelt territooriumilt (Emilia Romagna ja Lombardia) pärines toormaterjal. Tooraine päritolupiirkonnas oli loomakasvatus seotud laialdase teraviljakasvatusega ja eriliste juustuvalmistamismeetoditega, ning need omakorda soodustasid seakasvatust.

Piacenza provintsis kujunes välja eriline oskus lihatükke valida ja neid vastavalt töödelda ning kohalikud tootjad andsid selle oskuse järeltulevatele põlvedele edasi. Tootjate eriline oskus seisneb lihatükkide trimmimises, pekijääkide ja väikeste taitükkide eemaldamises. Pärast sellist töötlemist on kaelatükk soolamiseks ja kokkusidumiseks valmis.

Toote laagerdamistingimuste kujunemisele aitas kaasa ka veerohkete jõeorgude ja puudega kaetud mäenõlvade rohkus.

5.2.   Toote eripära

Toode „Coppa Piacentina” on silindrikujuline ning toote otsad on keskosast veidi peenemad. Toote konsistents on tihke ja mitteelastne. Magus ja õrn maitse kujuneb välja laagerdumise käigus. Toote välispind on kaetud laagerdumise ajal tekkinud õrna hallituskihiga. Lõikamisel saadakse punane viil, milles on marmorjad roosakasvalged triibud.

Toote „Coppa Piacentina” tootmiseks vajalik lihaselise osaga lõiketükk saadakse Itaalia rasketelt sigadelt.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Toote „Coppa Piacentina” iseloomulikud omadused on seotud keskkonnatingimuste ning loodus- ja inimfaktoriga. Eriti tihedalt on tootmispiirkonnana määratletud geograafilise piirkonnaga seotud tooraine omadused, sest just selles piirkonnas on kõrgel tasemel Itaalia raskete sigade kasvatus ning seda liiki sigade jaotustükkide kasutamine on toote „Coppa Piacentina” valmistamisel otsustava tähtsusega.

Peale selle on toote „Coppa Piacentina” töötlemine Piacenza provintsis seotud kohalike inimestega, kes on aja jooksul välja arendanud erilised oskused lihatükkide sidumistehnikas, nii et lõpptoote otsad on veidi peenemad kui keskosa.

Tootjate tehnilised oskused soolamisel, millele lisandub laagerdumise täpne jälgimine, annavad samuti tunnistust toote „Coppa Piacentina” tihedast seosest tootmispiirkonnaga.

Tootmispiirkonna keskkonnatingimused on väga iseloomulikud, eelkõige võib esile tuua kliimat, millel on lõpptoote jaoks otsustav tähendus ja mis mõjutab toote laagerdumisetappide kulgu.

Tooraine, toote ja nimetuse kombinatsioon on asjaomases piirkonna sotsiaalmajandusliku arenguga tihedalt seotud ning sarnaseid tingimusi on mujal võimatu leida.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

Toote spetsifikaadi täielik tekst on saadaval järgmisel veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi avalehel (http://www.politicheagricole.it), klõpsates linki „Qualità e sicurezza” (Kvaliteet ja ohutus) (ekraani ülemises paremas osas), seejärel linki „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” (ELile hindamiseks esitatud spetsifikaadid).

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4)  Vt joonealust märkust 3.

---

| 27.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 88/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 88/25

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

2014/C 88/18

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„SALAME PIACENTINO”

EÜ nr: IT-PDO-0117-01104-08.04.2013

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — |  | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — |  | Seos piirkonnaga |
| — |  | Märgistus |
| — |  | Riiklikud nõuded |
| — |  | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—



Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—



Seos piirkonnaga

—



Märgistus

—



Riiklikud nõuded

—



Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik

| — | ☒ | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — |  | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

☒

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—



Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

| — | Punktis 4.2. (Kirjeldus) on välja jäetud lause, mille kohaselt tuleks toote „Salame Piacentino” valmistamiseks kasutada sea värsket reietükki. Muudatusega püütakse 11. mail 2010 ELTs C 122/17 avaldatud kokkuvõte viia vastavusse tootespetsifikaadiga. Tootespetsifikaadi punktiga 3 on toote „Salame Piacentino” valmistamiseks vajaliku toorainena alati ette nähtud Itaalia raske sea eri lõiketükkide ning mitte üksnes reietükkide kasutamist, nagu võib kokkuvõttest välja lugeda. |
| --- | --- |

—

Punktis 4.2. (Kirjeldus) on välja jäetud lause, mille kohaselt tuleks toote „Salame Piacentino” valmistamiseks kasutada sea värsket reietükki. Muudatusega püütakse 11. mail 2010 ELTs C 122/17 avaldatud kokkuvõte viia vastavusse tootespetsifikaadiga. Tootespetsifikaadi punktiga 3 on toote „Salame Piacentino” valmistamiseks vajaliku toorainena alati ette nähtud Itaalia raske sea eri lõiketükkide ning mitte üksnes reietükkide kasutamist, nagu võib kokkuvõttest välja lugeda.

Tootmismeetod

| — | Muudatus, millega viiakse sisse nitritite kasutamine seadusega ettenähtud piirides, on vajalik, sest nitritite ja nitraatide kasutamine tagab parema vastupanu haigusetekitajatele ja hoiab ära oksüdeerumisprotsesse toote „Salame Piacentino” (KPN) tootmisetappides. |
| --- | --- |

—

Muudatus, millega viiakse sisse nitritite kasutamine seadusega ettenähtud piirides, on vajalik, sest nitritite ja nitraatide kasutamine tagab parema vastupanu haigusetekitajatele ja hoiab ära oksüdeerumisprotsesse toote „Salame Piacentino” (KPN) tootmisetappides.

| — | Muskaatpähkli lisamist soolamissegusse taotletakse selleks, et taastada võimalus kasutada traditsioonilise retsepti kaasaegset alternatiivi. |
| --- | --- |

—

Muskaatpähkli lisamist soolamissegusse taotletakse selleks, et taastada võimalus kasutada traditsioonilise retsepti kaasaegset alternatiivi.

| — | Käärimist tekitavate kultuuride lubamist taotleva muudatusega püütakse tagada käärimisprotsessi intensiivset algust, mis on muutunud üha keerulisemaks bakterifloora vähenemise tõttu, kuna keskkonna ja seadmete puhul kohaldatakse kaasaegseid hügieenireegleid. |
| --- | --- |

—

Käärimist tekitavate kultuuride lubamist taotleva muudatusega püütakse tagada käärimisprotsessi intensiivset algust, mis on muutunud üha keerulisemaks bakterifloora vähenemise tõttu, kuna keskkonna ja seadmete puhul kohaldatakse kaasaegseid hügieenireegleid.

| — | Maksimumsuuruse nõue on kehtestatud selleks, et järjepidevalt arvestada toote „Salame Piacentino” (KPN) traditsiooniliste tootmistraditsioonidega. Toode „Salame Piacentino” (KPN) on tavapäraselt väikese läbimõõduga. Seega oleks kohane osutada selgesõnaliselt vorsti maksimaalsele läbimõõdule, nii et spetsifikaadiga ette nähtud laagerdumisaeg vastaks kõnealusele traditsioonilisele läbimõõdule ning et laagerdumine toimuks ühtlaselt ja hästi. Lisaks sellele on toote maksimumläbimõõdu kehtestamisega võimalik tagada, et lubatud maksimumkaalu suurendamine 2 kg-ni viilutamiseks ettenähtud toote puhul ei muuda mingil moel toote kvaliteediomadusi; sellega oleks ühtlasi tagatud, et viilutamiseks ettenähtud vorsti kõik viilud on sama välimuse ja laagerdumisastmega kui tervena turustatava toote viilud. |
| --- | --- |

—

Maksimumsuuruse nõue on kehtestatud selleks, et järjepidevalt arvestada toote „Salame Piacentino” (KPN) traditsiooniliste tootmistraditsioonidega. Toode „Salame Piacentino” (KPN) on tavapäraselt väikese läbimõõduga. Seega oleks kohane osutada selgesõnaliselt vorsti maksimaalsele läbimõõdule, nii et spetsifikaadiga ette nähtud laagerdumisaeg vastaks kõnealusele traditsioonilisele läbimõõdule ning et laagerdumine toimuks ühtlaselt ja hästi. Lisaks sellele on toote maksimumläbimõõdu kehtestamisega võimalik tagada, et lubatud maksimumkaalu suurendamine 2 kg-ni viilutamiseks ettenähtud toote puhul ei muuda mingil moel toote kvaliteediomadusi; sellega oleks ühtlasi tagatud, et viilutamiseks ettenähtud vorsti kõik viilud on sama välimuse ja laagerdumisastmega kui tervena turustatava toote viilud.

| — | Viilutatava toote puhul on nähtud ette elastse sidumisvõrgu kasutamine. Elastne võrk muudab viilutamise lihtsamaks, kuna selle saab enne viilutamist toote ümbert kergesti eemaldada. |
| --- | --- |

—

Viilutatava toote puhul on nähtud ette elastse sidumisvõrgu kasutamine. Elastne võrk muudab viilutamise lihtsamaks, kuna selle saab enne viilutamist toote ümbert kergesti eemaldada.

| — | Laagerdumiskeskkonna niiskusenäitajate puhul on lisatud lubatud kõikumine +10 % ulatuses, mis aitab kaasa KPNiga toote paremale kvaliteedile. Huvi rohkem laagerdunud toodete vastu on viimasel ajal üha suurem, seega soovitakse, et laagerdumisaeg oleks spetsifikaadis sätestatust pikem. Sellistel juhtudel on pandud tähele, et kui toote laagerdumiskeskkond ei ole piisavalt niiske, hakkab pikema laagerdumisaja puhul tootesse tungima õhk, mis põhjustab toote oksüdeerumist. Selleks tulebki lubada laagerdumisruumide niiskusenäitajate osas teatavat paindlikkust. |
| --- | --- |

—

Laagerdumiskeskkonna niiskusenäitajate puhul on lisatud lubatud kõikumine +10 % ulatuses, mis aitab kaasa KPNiga toote paremale kvaliteedile. Huvi rohkem laagerdunud toodete vastu on viimasel ajal üha suurem, seega soovitakse, et laagerdumisaeg oleks spetsifikaadis sätestatust pikem. Sellistel juhtudel on pandud tähele, et kui toote laagerdumiskeskkond ei ole piisavalt niiske, hakkab pikema laagerdumisaja puhul tootesse tungima õhk, mis põhjustab toote oksüdeerumist. Selleks tulebki lubada laagerdumisruumide niiskusenäitajate osas teatavat paindlikkust.

| — | Vajalikuks on peetud suurendada viilutatava toote maksimumkaalu, sest see aitab ära hoida probleeme, mis on seotud viilutamisel tekkivate tootejääkidega ning väikesemõõtmelise toote viilutamisel saadava vähese tulemiga. |
| --- | --- |

—

Vajalikuks on peetud suurendada viilutatava toote maksimumkaalu, sest see aitab ära hoida probleeme, mis on seotud viilutamisel tekkivate tootejääkidega ning väikesemõõtmelise toote viilutamisel saadava vähese tulemiga.

| — | Toote tuhasisalduse miinimumprotsenti on vähendatud 4 %-lt 1,5 %-le, mis omakorda tuleneb soola lubatud miinimumtasemest, mis on tuhasisaldusega tihedalt seotud ja mida on vähendatud seoses toitude üldise soolasisalduse vähendamisega. |
| --- | --- |

—

Toote tuhasisalduse miinimumprotsenti on vähendatud 4 %-lt 1,5 %-le, mis omakorda tuleneb soola lubatud miinimumtasemest, mis on tuhasisaldusega tihedalt seotud ja mida on vähendatud seoses toitude üldise soolasisalduse vähendamisega.

| — | Toote pH alandamine 5,4lt 5,2le tuleneb käesolevalt antud võimalusest kasutada eespool osutatud starterkultuure. pH taseme muutmine 0,2 võrra on nii vähene, et ei mõjuta toote kvaliteedi- ja organoleptilisi omadusi. |
| --- | --- |

—

Toote pH alandamine 5,4lt 5,2le tuleneb käesolevalt antud võimalusest kasutada eespool osutatud starterkultuure. pH taseme muutmine 0,2 võrra on nii vähene, et ei mõjuta toote kvaliteedi- ja organoleptilisi omadusi.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (3)

„SALAME PIACENTINO”

EÜ nr: IT-PDO-0117-01104-08.04.2013

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Salame Piacentino”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.2. | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
| --- | --- |

Klass 1.2.

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Salame Piacentino” on seasoolde topitud, soolatud ja loomulikul teel laagerduda lastud toorelt tarbitav vorst. Vorsti „Salame Piacentino” tootmiseks kasutatakse sea tailiha, millele on 10–30 % ulatuses lisatud seapekki. Lõpptootel on silindri kuju, vorsti lõiketükk on helepunase värvusega ning selles on roosakasvalged pekitükikesed, lõhn on iseloomulik, väga intensiivne, magusavõitu, vorstilihale omase aroomiga.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toodet „Salame Piacentino” valmistatakse sigadest, kes on sündinud, kasvanud ja tapetud Emilia Romagna ja Lombardia maakonnas. Nimetuse „Salame Piacentino” puhul kohaldatakse määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 5 lõikega 3 ettenähtud erandit.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Tuleb järgida loomasööda kasutamise ja koostise üksikasjalikke eeskirju. Sigade söötmine toimub kahes etapis ja põhineb peamiselt punktis 3.3 määratletud piirkonnast pärineval teraviljatoodangul. Sigade keskmise söödaratsiooni moodustab peamiselt maisirokk, samuti odrajahu, kliid, soja ja mineraalsed söödalisandid. Piimatööstuse jääksaadused (vadak, kalgend ja pett) on valdavalt pärit määratletud piirkonnas asuvatest juustukodadest.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid – soolamine, lihamassi valmistamine, soolde toppimine, vorsti kuivatamine ja laagerdamine – peavad toimuma alljärgnevas punktis 4 määratletud piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Pakendamine, viilutamine ja portsjoniteks jaotamine peavad toimuma kindlaksmääratud kontrollistruktuuri järelevalve all eranditult punktis 4 määratletud töötlemispiirkonnas. Selleks et toote iseloomulike ja eriliste omaduste säilimine oleks tagatud, peavad pakendamine, viilutamine ja portsjoniteks jaotamine toimuma geograafilises tootmispiirkonnas ja seda peab teostama toote omadusi hästi tundev personal. Viilutatud või portsjoniteks tükeldatud toode, millelt on eemaldatud seda kattev seasool, võib keskkonnatingimustes õhuga kokkupuutel oksüdeeruda ja selle lõigud või lõikepind võivad muutuda pruunikaks, samuti võib sellega kaasneda tailiha iseloomuliku helepunase värvi kadumine, pekiosa rääsumine ja lõhnaomaduste märkimisväärne halvenemine.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Tarbimisse lastud tootele peavad olema märgitud sõnad „Salame Piacentino”.

Nimetus „Salame Piacentino” peab olema märgisele kirjutatud selgete kustutamatute tähtedega, mis eristuvad muudest märgisel olevatest sõnadest, ning nimetusele peab järgnema väljend „Denominazione di Origine Protetta”.

Keelatud on lisada kirjeldusi, mis ei ole selgesõnaliselt ette nähtud.

Siiski on lubatud lisada ettevõtja nimi, ärinimi ja kaubamärk, kui nendel ei ole ülistavat tähendust ja need ei eksita tarbijat, ning viide seafarmile, kust pärit loomadest toode on valmistatud.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Salame Piacentino” tootmispiirkond hõlmab tervet Piacenza provintsi, kuid piirdub üksnes aladega, mis jäävad merepinnast kuni 900 meetri kõrgusele ning kus valitsevad teatavad ilmastikutingimused.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Toote „Salame Piacentino” tootmise juured ulatuvad tagasi Rooma impeeriumi aegadesse ja Piacenza provintsi hõlmavas geograafilises piirkonnas on vastavaid oskusi aja jooksul põlvest-põlve edasi antud.

Piacenza provints muutus oluliseks toote „Salame Piacentino” tootmispiirkonnaks tänu kogu Po jõe piirkonna põllumajanduskultuuri arengule, sest just sellelt territooriumilt (Emilia Romagna ja Lombardia) pärines toormaterjal. Tooraine päritolupiirkonnas oli loomakasvatus seotud laialdase teraviljakasvatusega ja eriliste juustuvalmistamismeetoditega, ning need omakorda soodustasid seakasvatust.

Piacenza provintsis kujunes välja eriline oskus lihatükke valida ning tai- ja pekiosa vastavalt töödelda ning kohalikud tootjad andsid seda oskust järeltulevatele põlvedele edasi. Toote laagerdamistingimuste väljakujunemisele aitas kaasa ka veerohkete jõeorgude ja puudega kaetud mäenõlvade olemasolu.

5.2.   Toote eripära

Tootele „Salame Piacentino” on iseloomulik laagerdumise ajal tekkinud magus ja intensiivne lõhn. Lõiketüki taiosa on helepunase värvusega ning selles on väikesed valged pekitükikesed. Toote „Salame Piacentino” valmistamiseks kasutatav toormaterjal saadakse Itaalia raske sea tüüpiliste omadustega sigadelt ning see koosneb nõuetekohaselt ettevalmistatud ja valitud eri lõiketükkidest.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Toote „Salame Piacentino” iseloomulikud omadused on seotud keskkonnatingimuste ning loodus- ja inimfaktoriga. Eriti tihedalt on tootmispiirkonnana määratletud geograafilise piirkonnaga seotud tooraine omadused, sest just selles piirkonnas on kõrgel tasemel Itaalia raskete sigade kasvatus ning seda liiki sigade jaotustükkide kasutamine on toote „Salame Piacentino” valmistamisel otsustava tähtsusega.

Peale selle on toote „Salame Piacentino” töötlemine Piacenza provintsis seotud kohalike inimestega, kes on aja jooksul välja arendanud erilised oskused taitükkide väljavalimisel ning nende segamisel peki ja vürtsidega. Tootjate tehnilised oskused liha töötlemisel ja peenestamisel, millele lisandub laagerdumisetappide täpne jälgimine, annavad samuti tunnistust toote „Salame Piacentino” tihedast seosest tootmispiirkonnaga.

Tootmispiirkonna keskkonnatingimused on väga iseloomulikud, eelkõige võib esile tuua kliimat, millel on lõpptoote jaoks otsustav tähendus ja mis mõjutab toote laagerdumisetappide kulgu.

Tooraine, toote ja nimetuse kombinatsioon on asjaomase piirkonna sotsiaalmajandusliku arenguga tihedalt seotud ning sarnaseid tingimusi on mujal võimatu leida.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

Tootespetsifikaadi täielik tekst on saadaval järgmisel veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi avalehel (http://www.politicheagricole.it), klõpsates linki „Qualità e sicurezza” (Kvaliteet ja ohutus) (ekraani ülemises paremas osas), seejärel linki „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” (ELile hindamiseks esitatud spetsifikaadid).

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4)  Vt joonealust märkust 3.

---

Parandused

| 27.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 88/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 88/30

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid – parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 50, 21. veebruar 2014
  )

2014/C 88/19

Leheküljel 12 olev tekst, mis käsitleb riiklikku abi viitenumbriga SA.37391 tühistatakse ja asendatakse järgmisega:

„Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaselt antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst, välja arvatud lepingu I lisa kohaldamisalasse kuuluvad tooted)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 18.11.2013 |
| --- | --- |
| Abi number | SA.37391 (2013/N) |
| Liikmesriik | Läti |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Prolongation of RDP measure "Natura 2000 payments (to forest owners)" |
| Õiguslik alus | Ministru kabineta noteikumu projekts „Noteikumi par valsts un Eiropas Savienības lauku attīstības atbalsta piešķiršanu, administrēšanu un uzraudzību vides un lauku ainavas uzlabošanai” |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Natura 2000 toetus ja direktiiviga 2000/60/EÜ seotudtoetus |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | — |
| Abi osatähtsus | 0 % |
| Kestus | 1.1.2014-31.12.2014 |
| Majandusharud | PÕLLUMAJANDUS, METSAMAJANDUS JA KALAPÜÜK |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Lauku atbalsta dienests |
| Republikas laukums 2 LV-1981 |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

18.11.2013

Abi number

SA.37391 (2013/N)

Liikmesriik

Läti

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Prolongation of RDP measure "Natura 2000 payments (to forest owners)"

Õiguslik alus

Ministru kabineta noteikumu projekts „Noteikumi par valsts un Eiropas Savienības lauku attīstības atbalsta piešķiršanu, administrēšanu un uzraudzību vides un lauku ainavas uzlabošanai”

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Natura 2000 toetus ja direktiiviga 2000/60/EÜ seotudtoetus

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

—

Abi osatähtsus

0 %

Kestus

1.1.2014-31.12.2014

Majandusharud

PÕLLUMAJANDUS, METSAMAJANDUS JA KALAPÜÜK

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2 LV-1981

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav järgmisel veebilehel

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm”

---