# Euroopan unionin C 64/2014

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2014.064.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 64 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 57. vuosikerta4. maaliskuu 2014 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2014.064.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 64

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

57. vuosikerta4. maaliskuu 2014

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET
  Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

  Edustajakokouksen 26. täysistunto pidettiin Addis Abebassa, Etiopiassa, 25.27. marraskuuta 2013. |
| 2014/C 064/01 | Maanantaina 25. marraskuuta 2013 pidetyn istunnon pöytäkirja | 1 |
| 2014/C 064/02 | Tiistaina 26. marraskuuta 2013 pidetyn istunnon pöytäkirja | 5 |
| 2014/C 064/03 | Keskiviikkona 27. marraskuuta 2013 pidetyn istunnon pöytäkirja | 8 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET
  Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

  Edustajakokouksen 26. täysistunto pidettiin Addis Abebassa, Etiopiassa, 25.27. marraskuuta 2013.

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

Edustajakokouksen 26. täysistunto pidettiin Addis Abebassa, Etiopiassa, 25.27. marraskuuta 2013.

2014/C 064/01

Maanantaina 25. marraskuuta 2013 pidetyn istunnon pöytäkirja

1

2014/C 064/02

Tiistaina 26. marraskuuta 2013 pidetyn istunnon pöytäkirja

5

2014/C 064/03

Keskiviikkona 27. marraskuuta 2013 pidetyn istunnon pöytäkirja

8

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (ensimmäinen käsittely) |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (toinen käsittely) |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (kolmas käsittely) |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (ensimmäinen käsittely)

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (toinen käsittely)

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (kolmas käsittely)

(Menettely määräytyy säädösesityksen oikeusperustan mukaan.)

Valiokunnista käytetyt lyhenteet

| AFET | ulkoasiainvaliokunta |
| --- | --- |
| DEVE | kehitysyhteistyövaliokunta |
| INTA | kansainvälisen kaupan valiokunta |
| BUDG | budjettivaliokunta |
| CONT | talousarvion valvontavaliokunta |
| ECON | talous- ja raha-asioiden valiokunta |
| EMPL | työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta |
| ENVI | ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta |
| ITRE | teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta |
| IMCO | sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta |
| TRAN | liikenne- ja matkailuvaliokunta |
| REGI | aluekehitysvaliokunta |
| AGRI | maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta |
| PECH | kalatalousvaliokunta |
| CULT | kulttuuri- ja koulutusvaliokunta |
| JURI | oikeudellisten asioiden valiokunta |
| LIBE | kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta |
| AFCO | perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta |
| FEMM | naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta |
| PETI | vetoomusvaliokunta |
| DROI | ihmisoikeuksien alivaliokunta |
| SEDE | turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta |

AFET

ulkoasiainvaliokunta

DEVE

kehitysyhteistyövaliokunta

INTA

kansainvälisen kaupan valiokunta

BUDG

budjettivaliokunta

CONT

talousarvion valvontavaliokunta

ECON

talous- ja raha-asioiden valiokunta

EMPL

työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta

ENVI

ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta

ITRE

teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta

IMCO

sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta

TRAN

liikenne- ja matkailuvaliokunta

REGI

aluekehitysvaliokunta

AGRI

maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta

PECH

kalatalousvaliokunta

CULT

kulttuuri- ja koulutusvaliokunta

JURI

oikeudellisten asioiden valiokunta

LIBE

kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta

AFCO

perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta

FEMM

naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta

PETI

vetoomusvaliokunta

DROI

ihmisoikeuksien alivaliokunta

SEDE

turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta

Poliittisista ryhmistä käytetyt lyhenteet

| PPE | Euroopan kansanpuolueen ryhmä (kristillisdemokraatit) |
| --- | --- |
| S&D | Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä |
| ALDE | Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä |
| Verts/ALE | Vihreät/Euroopan vapaa allianssi -ryhmä |
| ECR | Euroopan konservatiivit ja reformistit |
| GUE/NGL | Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä/Pohjoismaiden vihreä vasemmisto |
| EFD | Vapaa ja demokraattinen Eurooppa |
| NI | Sitoutumattomat |

PPE

Euroopan kansanpuolueen ryhmä (kristillisdemokraatit)

S&D

Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä

ALDE

Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä

Verts/ALE

Vihreät/Euroopan vapaa allianssi -ryhmä

ECR

Euroopan konservatiivit ja reformistit

GUE/NGL

Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä/Pohjoismaiden vihreä vasemmisto

EFD

Vapaa ja demokraattinen Eurooppa

NI

Sitoutumattomat

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous Edustajakokouksen 26. täysistunto pidettiin Addis Abebassa, Etiopiassa, 25.27. marraskuuta 2013.

| 4.3.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 64/1

---

MAANANTAINA 25. MARRASKUUTA 2013 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

2014/C 64/01

Sisällysluettelo

Virallinen avajaisistunto

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

| 1. | Esityslistan hyväksyminen (AP101.510) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 25. täysistunnon kahden viimeisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 328, 12. marraskuuta 2013) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 24. marraskuuta 2013 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin julkilausuma |
| --- | --- |

4.

| 5. | Keskustelu kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin kanssa catch the eye -menettelyn mukaisesti |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komission kyselytunti |
| --- | --- |

6.

| 7. | Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 25. täysistunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta |
| --- | --- |

7.

| 8. | AKT-valtioiden etelä–etelä- ja kolmenvälistä yhteistyötä koskevat haasteet ja mahdollisuudet |
| --- | --- |

8.

MAANANTAINA 25. MARRASKUUTA 2013 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 11.00)

Virallinen avajaisistunto

Puheenvuorot:

Etiopian parlamentin puhemies Abadula Gemeda Dago, yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja Joyce Laboso, yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja Patrice Tirolien, yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja ja Etiopian pääministeri Hailemariam Dessalegn.

(Istunto keskeytettiin klo 12.10 ja sitä jatkettiin klo 15.10)

PUHETTA JOHTI: Joyce LABOSO

Yhteispuheenjohtaja

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteispuheenjohtaja toivotti kaikki osallistujat tervetulleiksi.

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenluettelo liitetään pöytäkirjaan AKT-valtioiden viranomaisten ja Euroopan parlamentin toimittamassa muodossa.

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että Cotonoun sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti oli esitetty kaksi pyyntöä ei-parlamentaaristen edustajien hyväksymiseksi poikkeuksellisesti ylivoimaisten esteiden takia. Nämä edustajat kirjataan ylös ja heidän nimensä liitetään tämän pöytäkirjan liitteeseen.

1.   Esityslistan hyväksyminen (AP101.510)

Esityslista hyväksyttiin sellaisena kuin se on esitettynä tässä pöytäkirjassa.

2.   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 25. täysistunnon kahden viimeisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 328, 12. marraskuuta 2013)

Pöytäkirjat hyväksyttiin.

3.   Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 24. marraskuuta 2013 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset

Yhteispuheenjohtaja kertoi 24. marraskuuta 2013 pidetyn työvaliokunnan kokouksen tuloksista.

Seuraavista asioista tehtiin päätökset:

| a) | Pysyvät valiokunnat laativat seuraavat mietinnöt: | Poliittisten asioiden valiokunta







  — | Kansallisen sovinnon haasteet konfliktien ja kriisien koettelemissa valtioissa |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Pysyvät valiokunnat laativat seuraavat mietinnöt:

Poliittisten asioiden valiokunta

—

Kansallisen sovinnon haasteet konfliktien ja kriisien koettelemissa valtioissa

| | Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta







  — | Yksityisen sektorin strateginen kehitys, johon kuuluu kestävään ja osallistavaan kehitykseen tähtäävä innovaatiotoiminta |
| --- | --- | --- |

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

—

Yksityisen sektorin strateginen kehitys, johon kuuluu kestävään ja osallistavaan kehitykseen tähtäävä innovaatiotoiminta

| | Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta







  — | Lapsikuolleisuuden ja aliravitsemuksen yhteiskunnalliset ja taloudelliset seuraukset AKT-maissa. |
| --- | --- | --- |

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

—

Lapsikuolleisuuden ja aliravitsemuksen yhteiskunnalliset ja taloudelliset seuraukset AKT-maissa.

| b) | Toimitetaan edustajakokouksen hyväksyttäväksi ehdotukset työjärjestyksen muutoksiksi. |
| --- | --- |

b)

Toimitetaan edustajakokouksen hyväksyttäväksi ehdotukset työjärjestyksen muutoksiksi.

| c) | Yhdestoista alueellinen kokous järjestetään 12.–14. helmikuuta 2014 Port Louisissa (Mauritius). |
| --- | --- |

c)

Yhdestoista alueellinen kokous järjestetään 12.–14. helmikuuta 2014 Port Louisissa (Mauritius).

| d) | Tehdään tiedonhankintamatka Zimbabween 29.–31. tammikuuta 2014. |
| --- | --- |

d)

Tehdään tiedonhankintamatka Zimbabween 29.–31. tammikuuta 2014.

| e) | Lähetetään vaalitarkkailuvaltuuskunta Madagaskariin tarkkailemaan 20. joulukuuta 2013 järjestettävien presidentin- ja parlamenttivaalien toista kierrosta. |
| --- | --- |

e)

Lähetetään vaalitarkkailuvaltuuskunta Madagaskariin tarkkailemaan 20. joulukuuta 2013 järjestettävien presidentin- ja parlamenttivaalien toista kierrosta.

| f) | Toimitetaan edustajakokouksen ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean yhteistyötä koskevat muutosehdotukset poliittisten asioiden valiokunnalle kirjallisen menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

Toimitetaan edustajakokouksen ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean yhteistyötä koskevat muutosehdotukset poliittisten asioiden valiokunnalle kirjallisen menettelyn mukaisesti.

| g) | Myönnetään Parlamenttienväliselle liitolle (IPU) ja Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestölle (IGAD) tarkkailijan asema edustajakokouksen täysistunnossa. |
| --- | --- |

g)

Myönnetään Parlamenttienväliselle liitolle (IPU) ja Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestölle (IGAD) tarkkailijan asema edustajakokouksen täysistunnossa.

| h) | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 27. täysistunto järjestetään Strasbourgissa 17.–19. maaliskuuta 2014 ja 28. täysistunto Vanuatussa 1.-3. joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

h)

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 27. täysistunto järjestetään Strasbourgissa 17.–19. maaliskuuta 2014 ja 28. täysistunto Vanuatussa 1.-3. joulukuuta 2014.

Puheenvuorot: Michèle Rivasi ja Michael Gahler.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti seuraavista määräajoista:

| — | kompromissipäätöslauselmia (aiheista: ”Suurten järvien alueen turvallisuus” ja ”Komorien saariryhmän tilanne”) koskevat tarkistukset: tiistai 26. marraskuuta 2013 klo 12.00. |
| --- | --- |

—

kompromissipäätöslauselmia (aiheista: ”Suurten järvien alueen turvallisuus” ja ”Komorien saariryhmän tilanne”) koskevat tarkistukset: tiistai 26. marraskuuta 2013 klo 12.00.

| — | äänestysmenettelyihin liittyvät pyynnöt: keskiviikko 27. marraskuuta 2013 klo 10.00 kirjallisesti. |
| --- | --- |

—

äänestysmenettelyihin liittyvät pyynnöt: keskiviikko 27. marraskuuta 2013 klo 10.00 kirjallisesti.

4.   Kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin julkilausuma

Kehitysyhteistyöstä vastaava komission jäsen Andris Piebalgs antoi julkilausuman edistyksestä, joka vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa on saatu aikaan vuoden 2015 jälkeisen toimintakehyksen sekä tulevien seitsemän vuoden ohjelmatyön yhteydessä. Piebalgs korosti, että köyhyyden torjunnassa ja kestävyyteen pyrkimisessä on kyse samasta asiasta eri näkökulmasta tarkasteltuna. On asetettava yhteiset tavoitteet ja uudistettava kokonaisvaltainen sopimus, jossa sopimuspuolina ovat valtiot, kansat, kansalaisyhteiskunta ja yksityinen sektori. Piebalgs tähdensi, että Euroopan unioni on edelleen sitoutunut tekemään kaikkensa, jotta vuosituhannen kehitystavoitteet saavutetaan vuoteen 2015 mennessä. Hän pani tyytyväisenä merkille New Yorkissa syyskuussa 2013 järjestetyn vuosituhannen kehitystavoitteita käsitelleen YK:n erityistapahtuman tulokset.

5.   Keskustelu kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin kanssa catch the eye -menettelyn mukaisesti

Keskustelu painottui seuraaviin aiheisiin: sukupuolten tasa-arvo, naisten sukupuolielinten silpominen, koulutus ja ammatillinen koulutus vuoden 2015 jälkeisessä toimintakehyksessä, työpaikkojen luomista koskeva strategia, elintarviketurva ja ravitsemus, biopolttoaineet, kehitysyhteistyön rahoitus, uusiutuvan energian saatavuus, EU:n avunantajien koordinointi, Etiopian toimet lapsikuolleisuuden vähentämiseksi, jakoperusteet ja eriyttäminen 11. EKR:ssä, vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi vaadittavat rahoitussitoumukset sekä talouskumppanuussopimusten nykytilanne.

Puheenvuorot: Ana Gomes, Christophe Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Abdourahamane Chegou (Niger), Komi Selom Klassou (Togo), Michèle Rivasi, Tesfaye Daba (Etiopia), Gay Mitchell, Nita R.K. Deerpalsing (Mauritius), Olle Schmidt, Mariya Gabriel, Maria Da Graça Carvalho, Horst Schnellhardt, Christa Klaß, Adjedoue Weidou (Tšad), Ana Rita Geremias Sithole (Mosambik), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghana), Odirile Motlhale (Botswana), Boniface Yehouetome (Benin), Philippe Boulland, Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Mo-Mamo Karerwa (Burundi) ja Lucie Milebou (Gabon).

Komission jäsen Piebalgs vastasi jäsenien kysymyksiin catch the eye -menettelyn (puheenvuoro pyydetään kiinnittämällä puhemiehen huomio) mukaisessa järjestyksessä.

6.   Komission kyselytunti

Komissiolle esitettiin yhteensä 21 kysymystä.

Komissio oli jo aiemmin vastannut kysymyksiin kirjallisesti. Komission jäsen Piebalgs vastasi suullisesti seuraavien henkilöiden esittämiin lisäkysymyksiin:

| | Derek Vaughanin kysymys nro 1 ilmastonmuutoksesta ja vuosituhannen kehitystavoitteiden rahoituksesta. |
| --- | --- |

Derek Vaughanin kysymys nro 1 ilmastonmuutoksesta ja vuosituhannen kehitystavoitteiden rahoituksesta.

| | Miguel Ángel Martínez Martínezin kysymys nro 2 siitä, miten kestävä kehitys ja ilmastonmuutoksen torjunta AKT-maissa voidaan yhdistää vuoden 2015 jälkeiseen toimintakehykseen. |
| --- | --- |

Miguel Ángel Martínez Martínezin kysymys nro 2 siitä, miten kestävä kehitys ja ilmastonmuutoksen torjunta AKT-maissa voidaan yhdistää vuoden 2015 jälkeiseen toimintakehykseen.

| | Enrique Guerrero Salomin kysymys nro 5 Afrikkaa ja Sahelia koskevista EU:n strategioista. |
| --- | --- |

Enrique Guerrero Salomin kysymys nro 5 Afrikkaa ja Sahelia koskevista EU:n strategioista.

| | Ana Gomesin kysymys nro 6 tiedotusvälineiden vapauden ja poliittisten toisinajattelijoiden tukahduttamisesta Angolassa. |
| --- | --- |

Ana Gomesin kysymys nro 6 tiedotusvälineiden vapauden ja poliittisten toisinajattelijoiden tukahduttamisesta Angolassa.

| | Mariya Gabrielin kysymys nro 7 Herran vastarinta-armeijan (LRA) vastaisesta taistelusta. |
| --- | --- |

Mariya Gabrielin kysymys nro 7 Herran vastarinta-armeijan (LRA) vastaisesta taistelusta.

| | Olle Schmidtin kysymys nro 8 ihmiskaupasta ja laittomasta maahanmuutosta. |
| --- | --- |

Olle Schmidtin kysymys nro 8 ihmiskaupasta ja laittomasta maahanmuutosta.

| | Marielle de Sarnezin (jonka sijaisena toimi Niccolo Rinaldi) kysymys nro 10 lasten aliravitsemuksen torjunnasta. |
| --- | --- |

Marielle de Sarnezin (jonka sijaisena toimi Niccolo Rinaldi) kysymys nro 10 lasten aliravitsemuksen torjunnasta.

| | Fiona Hallin kysymys nro 12 immunisaation rahoituksesta Afrikassa. |
| --- | --- |

Fiona Hallin kysymys nro 12 immunisaation rahoituksesta Afrikassa.

| | Michèle Rivasin kysymys nro 13 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien avoimuudesta rokotealalla. |
| --- | --- |

Michèle Rivasin kysymys nro 13 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien avoimuudesta rokotealalla.

| | Jo Leinenin kysymys nro 14 maananastuksesta: Maanomistuksen, kalavesien ja metsien vastuullista hallintoa koskevan vapaaehtoisesti noudatettavan YK:n laatiman ohjeiston täytäntöönpano. |
| --- | --- |

Jo Leinenin kysymys nro 14 maananastuksesta: Maanomistuksen, kalavesien ja metsien vastuullista hallintoa koskevan vapaaehtoisesti noudatettavan YK:n laatiman ohjeiston täytäntöönpano.

| | Catherine Bearderin kysymys nro 15 biopolttoaineista ja maanomistusoikeuksista. |
| --- | --- |

Catherine Bearderin kysymys nro 15 biopolttoaineista ja maanomistusoikeuksista.

| | Gay Mitchellin kysymys nro 18 häiriönsietokyvystä ja katastrofiriskin vähentämisestä AKT-maissa. |
| --- | --- |

Gay Mitchellin kysymys nro 18 häiriönsietokyvystä ja katastrofiriskin vähentämisestä AKT-maissa.

| | Lautafi F.S. Purcellin (Samoa) kysymys nro 19 AKT-valtioiden ryhmän tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

Lautafi F.S. Purcellin (Samoa) kysymys nro 19 AKT-valtioiden ryhmän tulevaisuudesta.

| | Patrice Tirolienin kysymys nro 20 EU–AKT-kumppanuudesta vuoden 2020 jälkeen. |
| --- | --- |

Patrice Tirolienin kysymys nro 20 EU–AKT-kumppanuudesta vuoden 2020 jälkeen.

| | Michael Cashmanin (jonka sijaisena toimi Derek Vaughan) kysymys nro 21 Cotonoun sopimuksen kolmannesta tarkistuksesta. |
| --- | --- |

Michael Cashmanin (jonka sijaisena toimi Derek Vaughan) kysymys nro 21 Cotonoun sopimuksen kolmannesta tarkistuksesta.

Kysymysten nro 3, 4, 11 ja 17 esittäjillä ei ollut lisäkysymyksiä.

Kysymysten nro 9 ja 16 esittäjät eivät olleet paikalla.

7.   Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 25. täysistunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

Kokousasiakirjojen mukana toimitettiin asiakirja, joka koski toimia, joihin komissio oli ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Brysselissä hyväksymien päätöslauselmien johdosta.

8.   AKT-valtioiden etelä–etelä- ja kolmenvälistä yhteistyötä koskevat haasteet ja mahdollisuudet

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Yhteisesittelijät: Elvis Mutiri wa Bashara (Kongon demokraattinen tasavalta) ja Jean-Jacob Bicep

Jean-Jacob Bicep esitteli mietinnön molempien yhteisesittelijöiden puolesta.

Puheenvuorot: Christophe Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Andre R. Worrel (Barbados), Hans-Peter Mayer, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Marlene Mizzi, Niccolò Rinaldi, Netty Baldeh (Gambia), François Alfonsi, Peter Štastný, Dharamkumar Seeraj (Guyana), Christina Gutierrrez-Cortines, Nita R.K. Deerpalsing (Mauritius), Piet Van der Walt (Namibia), Adjedoue Weidou (Tšad), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe) ja Peter Craig-Mcquaide (Euroopan komissio).

Jäsenet korostivat, että on tärkeää sopia sellaisista uusista yhteistyömuodoista, jotka antaisivat nousevan talouden maille mahdollisuuden omaksua merkittävämpi rooli, sillä kehitysavun määrä on vähentymässä ja näiden talouksien kokemuksia olisi hyödynnettävä. Jäsenet tähdensivät kuitenkin, että yhteistyöhön on yhdistettävä teknologian ja tietotaidon siirto, jotta se johtaisi kestävään kehitykseen pitkällä aikavälillä ja edistäisi talouden kasvua. Myös tutkimuksella ja innovoinnilla olisi oltava keskeinen rooli yhteistyössä.

(Istunto päättyi klo 18.35)

Joyce LABOSO

Patrice TIROLIEN

Yhteispuheenjohtajat

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 4.3.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 64/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 64/5

---

TIISTAINA 26. MARRASKUUTA 2013 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

2014/C 64/02

Sisällysluettelo

| 1. | Kiireellinen asia 1: Suurten järvien alueen turvallisuus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Oikeusvaltioperiaatteen sekä puolueettoman ja riippumattoman oikeuslaitoksen roolin kunnioittaminen |
| --- | --- |

2.

| 3. | Afrikan unionin ja Euroopan unionin välinen institutionaalinen yhteistyö |
| --- | --- |

3.

| 4. | Laiduntamisen sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset AKT-valtioissa |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kohti kehitysyhteistyön rahoituksen hallinnointia |
| --- | --- |

5.

| i. | Luonnonvarojen käyttö |
| --- | --- |

i.

| ii. | Julkisen talouden uudistaminen ja vaurauden uudelleenjako |
| --- | --- |

ii.

| iii. | Hajautettu yhteistyö |
| --- | --- |

iii.

| 6. | Muut asiat |
| --- | --- |

6.

TIISTAINA 26. MARRASKUUTA 2013 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.15)

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

1.   Kiireellinen asia 1: Suurten järvien alueen turvallisuus

Jose Costa Pereira (EUH) alusti aiheesta ”Suurten järvien alueen turvallisuus”.

Puheenvuorot: Mariya Gabriel, Laurent Ngon-Baba (Keski-Afrikan tasavalta), Norbert Neuser, Christophe Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Fiona Hall, Tesfaye Daba (Etiopia), Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Jean-Jacob Bicep, Adjedoue Weidou (Tšad), Jacob Oulanyah (Uganda), Dambert René Ndouane (Kongon tasavalta), Slavi Binev, Simon Vuwa Kaunda (Malawi), Hans-Peter Mayer, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Louis Michel ja Ana Gomes.

Puhujat panivat tyytyväisinä merkille viimeaikaisen myönteisen kehityksen Kongon demokraattisen tasavallan itäosissa, erityisesti M23-liikkeen kukistamisen. Jäsenet painottivat kuitenkin, että tilanteen ratkaisu ei voi olla pelkästään sotilaallinen, ja korostivat huolenaiheitaan, jotka koskivat humanitaarista kriisiä ja ihmisoikeusloukkauksia (erityisesti naisten ja lasten oikeuksien loukkauksia). Puhujat huomauttivat, että Kongon demokraattisen tasavallan hallituksen on toteutettava laajoja poliittisia ja institutionaalisia uudistuksia erityisesti turvallisuusalalla. Tämä edellyttää myös kansainvälisen yhteisön jatkuvaa sitoutumista – kuten helmikuussa 2013 allekirjoitetussa puitesopimuksessa sovittiin – sekä sitä, että estetään luonnonvarojen ryöstäminen, mikä edelleen ruokkii konfliktia Kongon demokraattisessa tasavallassa ja Suurten järvien alueella.

2.   Oikeusvaltioperiaatteen sekä puolueettoman ja riippumattoman oikeuslaitoksen roolin kunnioittaminen

Poliittisten asioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Dharamkumar Seeraj (Guyana) ja Filip Kaczmarek

Filip Kaczmarek ja Dharamkumar Seeraj (Guyana) esittelivät mietinnön.

Puheenvuorot: Mariya Gabriel, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Juan Fernando Lopez Aguilar, Laurent Ngon-Baba (Keski-Afrikan tasavalta), Olle Schmidt, Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius), François Alfonsi, Tesfaye Daba (Etiopia), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghana), Moses Y. Kollie (Liberia), Hans-Peter Mayer, Abdourahamane Chegou (Niger), Derek Vaughan, Adjedoue Weidou (Tšad), Ana Gomes, Komi Selom Klassou (Togo), Jacob Oulanyah (Uganda), Joyce Laboso (Kenia) ja Francesca Mosca (Euroopan komissio).

Jäsenet painottivat, että lainsäädäntövalta, tuomiovalta ja toimeenpanovalta on tärkeää erottaa toisistaan, ja lisäksi he korostivat oikeusvaltioperiaatteen noudattamatta jättämisen seurauksia, jotka näkyvät korruptiona, investointien puutteena ja talouden taantumana. Jäsenet korostivat, että tarvitaan tuomareiden ja syyttäjien nimittämistä koskeva riippumaton menettely sekä kurinpitojärjestelmä, ja lisäksi he huomauttivat, että toimiva oikeusjärjestelmä on tulosta pitkäkestoisesta prosessista ja edellyttää järjestelmällistä kansalaiskasvatusta, joka alkaa varhaislapsuudesta. Jäsenet kannustivat hyvien toimintatapojen vaihtoon AKT-maiden välillä niin, että otetaan huomioon samanlaiset paikalliset tilanteet, ja lisäksi he vaativat jatkuvaa apua valmiuksien kehittämiseen.

Yhteisesittelijät Dharamkumar Seeraj (Guyana) ja Filip Kaczmarek tekivät yhteenvedon keskustelusta.

Francesca Mosca (Euroopan komissio) esitti loppuyhteenvedon.

3.   Afrikan unionin ja Euroopan unionin välinen institutionaalinen yhteistyö

Pääkeskustelu

Afrikan unionin komission varapuheenjohtaja Erastus Mwencha alusti aiheesta ”Afrikan unionin ja Euroopan unionin välinen institutionaalinen yhteistyö”.

Puheenvuorot: Gay Mitchell, Ana Gomes, Olle Schmidt, Adjedoue Weidou (Tšad), Jean-Jacob Bicep, Slavi Binev, Peter Štastný, Jo Leinen, Tesfaye Daba (Etiopia), Mariya Gabriel, James Kembi-Gitura (Kenia)

Afrikan unionin ei välttämättä tarvitse noudattaa samaa mallia kuin Euroopan unioni, mutta tästä huolimatta olisi noudatettava tiettyjä perusperiaatteita, joista voidaan mainita esimerkkeinä jäsenvaltioiden keskinäisen riippuvuuden lisääminen ja solidaarisuus kaikilla tasoilla. Jotkut jäsenet pitivät valitettavana sitä, että apua ei käytetä tehokkaasti ja että kumppanuuden perustana olevat yhteiset arvot eivät toteudu käytännössä. Jotkut jäsenet kiinnittivät huomiota eri foorumien ja vaihtelevien sijaintien tuomaan monimutkaisuuteen. AKT-maiden jäsenet vakuuttivat, että suhteiden parantaminen uusiin kumppaneihin ei heikentäisi pitkäaikaista kumppanuutta Euroopan unionin kanssa. Lisäksi jäsenet kannustivat lisäämään yhteistyötä globaaleissa kysymyksissä, kuten maahanmuutossa ja ilmastonmuutoksessa.

Erastus Mwencha vastasi jäsenten kysymyksiin.

Francesca Mosca (Euroopan komissio) ja Jose Costa Pereira (EUH) esittivät loppuyhteenvedon.

(Istunto keskeytettiin klo 12.15 ja sitä jatkettiin klo 15.08)

PUHETTA JOHTI: Joyce LABOSO

Yhteispuheenjohtaja

4.   Laiduntamisen sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset AKT-valtioissa

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Abdourahamane Chégou (Niger) ja Fiona Hall

Fiona Hall ja Abdourahamane Chégou (Niger) esittelivät mietinnön.

Puheenvuorot: Boniface Yehouetome (Benin), Horst Schnellhardt, Norbert Neuser, Catherine Bearder, Michèle Rivasi, Selom Klassou (Togo), Edit Bauer, Christa Klaß ja Peter Craig-McQuaide (Euroopan komissio).

Jäsenet korostivat, että laiduntamisella on merkitystä paitsi Afrikan maiden talouksille myös sellaisille tärkeille aloille kuin terveys, ympäristö ja elintarviketurva. Jäsenet korostivat myös, että laiduntamisella on keskeisen tärkeä merkitys elämäntapana, ja se on satojen vuosien ajan liitetty perinne- ja kulttuuriarvoihin.

Yhteisesittelijät tekivät yhteenvedon keskustelusta.

5.   Kohti kehitysyhteistyön rahoituksen hallinnointia

Keskustelu ilman päätöslauselmaa

i.   Luonnonvarojen käyttö

Puheenvuorot: Louis Michel, Boniface Yehouetome (Benin), Horst Schnellhardt, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Patrice Tirolien, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Fiona Hall, Tesfaye Daba (Etiopia), Michèle Rivasi, Ana Rita Geremias Sithole (Mosambik), Slavi Binev, Abdourahamane Chegou (Niger), Christa Klaß, Adjedoue Weidou (Tšad), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe) ja Peter Craig-McQuaide (Euroopan komissio).

Jäsenet kehottivat parlamentteja huolehtimaan siitä, että hallitukset joutuvat vastaamaan toimenpiteistään, jotta kansalaiset voisivat saada luonnonvarojen käytöstä mahdollisimman suuren hyödyn. He korostivat myös avoimuuden lisäämisen ja hyvän hallintotavan edistämisen merkitystä korruption, veronkierron ja muiden laittomien rahavirtojen torjumiseksi.

ii.   Julkisen talouden uudistaminen ja vaurauden uudelleenjako

Talousasioista vastaava Afrikan unionin komission jäsen Anthony Mothae Maruping alusti aiheesta ”Julkisen talouden uudistaminen ja vaurauden uudelleenjako”.

Puheenvuorot: Edit Bauer, Ole Christensen, Niccolo Rinaldi, François Alfonsi, Abdikadir Aden (Kenia), Slavi Binev, Abdourahamane Chegou (Niger), Virgilio de Fontes Pereira (Angola), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Louis Michel, Ana Gomes ja Peter Craig-McQuaide (Euroopan komissio).

Jäsenet korostivat, että on tärkeää ottaa käyttöön tehokkaita verojärjestelmiä ja lujittaa lainsäädäntöä, jotta voidaan varmistaa, että tulot peritään, kirjataan ja jaetaan tehokkaasti ja tasapuolisesti kansalaisia hyödyttäen, ja lisäksi he kehottivat edistämään kestävää ja osallistavaa kehitystä ja köyhyyden torjuntaa.

Anthony Mothae Maruping teki yhteenvedon keskustelusta.

iii.   Hajautettu yhteistyö

YK:n alaisen Afrikan talouskomission edustaja Jalal Abdel-Latif alusti aiheesta ”Hajautettu yhteistyö”.

Jäsenet korostivat hajautetun yhteistyön tuomaa lisäarvoa, sillä hajautetulla yhteistyöllä voidaan tukea osallistavia lähestymistapoja omavastuullisuuden ja vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen esimerkiksi siten, että otetaan mukaan toimintaan kansalaisyhteiskunta kaikissa eri muodoissaan. Jäsenet korostivat myös, että hajautettu yhteistyö on myötävaikuttanut merkittävästi köyhyyden torjuntaan ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen, vaikka sen resurssit ovat olleet pienemmät kuin monenvälisten ja kahdenvälisten avunantajien. Hajautettua yhteistyötä koskevat toimet tarvitsevat kuitenkin onnistuakseen voimakasta ja jatkuvaa poliittista tukea. Hajautettua budjettitukea pidettiin tärkeänä välineenä, joka mahdollistaisi avun jakamisen tilanteessa, jossa budjettituki keskushallinnolle on keskeytetty.

Puheenvuorot: Horst Schnellhardt, Myriam Ouedraogo Zare (Burkina Faso), Norbert Neuser, Catherine Bearder, Abdikadir Aden (Kenia), Ana Rita Geremias Sithole (Mosambik), Abdourahamane Chegou (Niger), Peter Šťastný, Selom Klassou (Togo) ja Louis Michel.

Peter Craig-Mcquaide (Euroopan komissio) teki yhteenvedon keskustelusta.

6.   Muut asiat

Yhteispuheenjohtaja Louis Michel ilmoitti, että molemmille yhteispuheenjohtajille oli annettu vierailulupa Addis Abebassa sijaitsevaan vankilaan 27. marraskuuta 2013.

(Istunto päättyi klo 18.30)

Joyce LABOSO

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 4.3.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 64/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 64/8

---

KESKIVIIKKONA 27. MARRASKUUTA 2013 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

2014/C 64/03

Sisällysluettelo

| 1. | Vihreän kasvun talouden rooli kestävän kehityksen varmistamisessa Etiopiassa |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana toimivan Liettuan varaulkoministerin Rolandas Krisciunasin julkilausuma |
| --- | --- |

2.

| 3. | Samoan varapääministeri ja ulko- ja kauppaministerin, AKT-ministerineuvoston puheenjohtajan Fonotoe Luafesili Pierre Lauofon julkilausuma |
| --- | --- |

3.

| 4. | Neuvoston kyselytunti |
| --- | --- |

4.

| 5. | Keskustelu neuvoston kanssa catch the eye -menettelyn mukaisesti |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kiireellinen asia 2: Komorien saariryhmän tilanne |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pöytäkirjan hyväksyminen maanantaina 25. marraskuuta 2013 pidetystä istunnosta |
| --- | --- |

7.

| 8. | Raportti Abujassa, Nigeriassa, 17.–19. heinäkuuta 2013 pidetystä 10. alueellisesta kokouksesta (Länsi-Afrikan alue) – yhteispuheenjohtajien raportti |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seminaarien tiivistelmäraportit |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pöytäkirjojen hyväksyminen tiistaina 26. marraskuuta 2013 aamu- ja iltapäivällä pidetyistä istunnoista |
| --- | --- |

10.

| 11. | Naisten sukupuolielinten silpomisen torjunta |
| --- | --- |

11.

| 12. | Vuosituhattavoitteiden saavuttaminen Afrikassa |
| --- | --- |

12.

| 13. | Taloudellisia ja sosiaalisia kumppaneita koskeva raportti |
| --- | --- |

13.

| 14. | Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin |
| --- | --- |

14.

| 15. | Äänestys kiireellisiä asioita koskevista päätöslauselmaesityksistä |
| --- | --- |

15.

| 16. | Äänestys AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestykseen ehdotetuista muutoksista |
| --- | --- |

16.

| 17. | Muut asiat |
| --- | --- |

17.

| 18. | AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 27. täysistunnon aika ja paikka |
| --- | --- |

18.

| Liite I | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenet aakkosjärjestyksessä |
| --- | --- |

Liite I

| Liite II | Addis abebassa, etiopiassa, 25.–27. marraskuuta pidetyn täysistunnon läsnäololista |
| --- | --- |

Liite II

| Liite III | Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen |
| --- | --- |

Liite III

| Liite IV | Hyväksytyt tekstit |
| --- | --- |

Liite IV

| — | Päätöslauselma oikeusvaltioperiaatteen sekä puolueettoman ja riippumattoman oikeuslaitoksen roolin kunnioittamisesta (ACP-EU/101.521/13/lop.) |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma AKT-valtioiden etelä–etelä- ja kolmenvälistä yhteistyötä koskevista haasteista ja mahdollisuuksista (AKT-EU/101.516/13/lop.) |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma laiduntamisen sosiaalisista ja ympäristöön kohdistuvista vaikutuksista AKT-valtioissa (AKT-EU/101.526/13/lop.) |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma Suurten järvien alueen turvallisuudesta (AKT-EU/101.541/13/lop.) |
| --- | --- |

—

| — | Muutokset yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestykseen (AP101.347) |
| --- | --- |

—

KESKIVIIKKONA 27. MARRASKUUTA 2013 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.10)

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

1.   Vihreän kasvun talouden rooli kestävän kehityksen varmistamisessa Etiopiassa

Keskustelu (Etiopian ympäristönsuojeluviraston varapääjohtajan) Dessalegne Mesfinin kanssa

Dessalegne Mesfin linjasi, mitkä ovat Etiopian suurimmat haasteet hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä, ja esitteli maan hallituksen hyväksymät toimet, joilla pyritään lieventämään ilmastonmuutoksen vaikutuksia maahan ja edistämään vihreää taloutta. Jäsenet kiittelivät Etiopiaa sen kunnianhimoisista suunnitelmista ilmastonmuutoksen torjumiseksi, mutta korostivat myös, että hallituksen on hyväksyttävä sellaisia toimia, jotka kunnioittavat Etiopian kansalaisten oikeuksia.

Puheenvuorot: Gay Mitchell, Jo Leinen, Fiona Hall, Michèle Rivasi, Edit Bauer, Ana Gomes ja Louis Michel.

Dessalegne Mesfin teki yhteenvedon keskustelusta.

2.   Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana toimivan Liettuan varaulkoministerin Rolandas Krisciunasin julkilausuma

Rolandas Krisciunas esitteli Liettuan EU-puheenjohtajakauden painopisteet: Sahel, Somalia sekä konfliktit Suurten järvien alueella ja Keski-Afrikan tasavallassa. Krisciunas korosti, että EU:n ja AKT-maiden kumppaneiden on toimittava yhdessä yhteisten haasteiden, esimerkiksi ilmastonmuutoksen, ratkaisemiseksi, ja pohdittava sitä, millaisina suhteiden olisi jatkuttava sen jälkeen, kun Cotonoun sopimuksen voimassaolo päättyy vuonna 2020. Krisciunas kertoi myös yksityiskohtia 11. EKR:n kansallisesta ja alueellisesta ohjelmatyöstä.

3.   Samoan varapääministeri ja ulko- ja kauppaministerin, AKT-ministerineuvoston puheenjohtajan Fonotoe Luafesili Pierre Lauofon julkilausuma

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo pani tyytyväisenä merkille EU:n ja AKT-maiden jäsenten yhtenäisen vastauksen terrorismiuhkaan Westgate-ostoskeskukseen Nairobissa (Kenia) tehdyn hyökkäyksen jälkeen. Hän piti tärkeinä tiettyjä aloja, joilla osapuolten olisi tiivistettävä yhteistyötään: ilmastonmuutos, maahanmuutto ja maailmankauppajärjestelmä. Hän korosti myös maataloustuotannon sekä elintarviketurvan merkitystä ja huomautti, että näitä aiheita olisi pidettävä ensisijaisina vuoden 2015 jälkeisessä kehitysyhteistyön toimintakehyksessä.

4.   Neuvoston kyselytunti

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo (Samoa) vastasi AKT-ministerineuvoston puolesta seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

| | Enrique Guerrero Salomin kysymys nro 1 Afrikkaa ja Sahelia koskevista EU:n strategioista. |
| --- | --- |

Enrique Guerrero Salomin kysymys nro 1 Afrikkaa ja Sahelia koskevista EU:n strategioista.

| | Horst Schnellhardtin kysymys nro 2 Kenian vakauden järkkymisen vaarasta. |
| --- | --- |

Horst Schnellhardtin kysymys nro 2 Kenian vakauden järkkymisen vaarasta.

| | Jean-Jacob Bicepin kysymys nro 3 laittomasta kullanhuuhdonnasta Guyanassa: Yhteinen vastuu? |
| --- | --- |

Jean-Jacob Bicepin kysymys nro 3 laittomasta kullanhuuhdonnasta Guyanassa: Yhteinen vastuu?

| | Fiona Hallin kysymys nro 4 vuosituhannen kehitystavoitteista ja kestävän kehityksen tavoitteista sekä Filip Kaczmarekin kysymys nro 6 vuoden 2015 jälkeisestä kehitysyhteistyön toimintakehyksestä. |
| --- | --- |

Fiona Hallin kysymys nro 4 vuosituhannen kehitystavoitteista ja kestävän kehityksen tavoitteista sekä Filip Kaczmarekin kysymys nro 6 vuoden 2015 jälkeisestä kehitysyhteistyön toimintakehyksestä.

| | Ana Gomesin kysymys nro 5 tiedotusvälineiden vapauden ja poliittisten toisinajattelijoiden tukahduttamisesta Etiopiassa. |
| --- | --- |

Ana Gomesin kysymys nro 5 tiedotusvälineiden vapauden ja poliittisten toisinajattelijoiden tukahduttamisesta Etiopiassa.

| | Olle Schmidtin kysymys nro 8 ilmaisunvapaudesta AKT-valtioissa. |
| --- | --- |

Olle Schmidtin kysymys nro 8 ilmaisunvapaudesta AKT-valtioissa.

Kysymysten nro 1, 2 ja 3 esittäjillä ei ollut lisäkysymyksiä.

Kysymysten nro 7 ja 9 esittäjät eivät olleet paikalla.

Rolandas Krisciunas vastasi Euroopan unionin neuvoston puolesta seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

| | Enrique Guerrero Salomin kysymys nro 10 Afrikkaa ja Sahelia koskevista EU:n strategioista. |
| --- | --- |

Enrique Guerrero Salomin kysymys nro 10 Afrikkaa ja Sahelia koskevista EU:n strategioista.

| | Marielle de Sarnezin (jonka sijaisena toimi Fiona Hall) kysymys nro 11 EU:n toimista, joilla pyritään koordinoimaan Somalian rannikon edustalla tapahtuvan merirosvouksen vastaisia toimia. |
| --- | --- |

Marielle de Sarnezin (jonka sijaisena toimi Fiona Hall) kysymys nro 11 EU:n toimista, joilla pyritään koordinoimaan Somalian rannikon edustalla tapahtuvan merirosvouksen vastaisia toimia.

| | Horst Schnellhardtin kysymys nro 12 Kenian vakauden järkkymisen vaarasta. |
| --- | --- |

Horst Schnellhardtin kysymys nro 12 Kenian vakauden järkkymisen vaarasta.

| | Gay Mitchellin kysymys nro 13 puutteellisesta elintarviketurvasta ja aliravitsemuksesta Sahelin alueella. |
| --- | --- |

Gay Mitchellin kysymys nro 13 puutteellisesta elintarviketurvasta ja aliravitsemuksesta Sahelin alueella.

| | Michèle Rivasin kysymys nro 15 Madagaskarin tilannetta ja tulevia vaaleja koskevista huolenaiheista. |
| --- | --- |

Michèle Rivasin kysymys nro 15 Madagaskarin tilannetta ja tulevia vaaleja koskevista huolenaiheista.

| | Patrice Tirolienin kysymys nro 16 siirtymäkaudesta 10. ja 11. EKR:n välillä. |
| --- | --- |

Patrice Tirolienin kysymys nro 16 siirtymäkaudesta 10. ja 11. EKR:n välillä.

| | Jo Leinenin kysymys nro 19 vihreästä ilmastorahastosta. |
| --- | --- |

Jo Leinenin kysymys nro 19 vihreästä ilmastorahastosta.

| | Catherine Bearderin kysymys nro 20 villieläimistä otetuista metsästysmuistoista. |
| --- | --- |

Catherine Bearderin kysymys nro 20 villieläimistä otetuista metsästysmuistoista.

| | Ana Gomesin kysymys nro 21 tiedotusvälineiden vapauden ja poliittisten toisinajattelijoiden tukahduttamisesta Etiopiassa. |
| --- | --- |

Ana Gomesin kysymys nro 21 tiedotusvälineiden vapauden ja poliittisten toisinajattelijoiden tukahduttamisesta Etiopiassa.

Kysymyksen nro 16 esittäjällä ei ollut lisäkysymyksiä.

Kysymysten nro 14, 17 ja 18 esittäjät eivät olleet paikalla.

5.   Keskustelu neuvoston kanssa catch the eye -menettelyn mukaisesti

Puheenvuorot: Olle Schmidt, Catherine Bearder, Tesfaye Daba (Etiopia), James Kemi-Gitura (Kenia), Michèle Rivasi, Laurent Ngon-Baba (Keski-Afrikan tasavalta), Ana Gomes, Manuel Jimenez (Dominikaaninen tasavalta), Elmi Obsieh Wais (Djibouti), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Kennedy Hamudulu (Sambia), Moses Y. Kollie (Liberia), Louis Michel, Christophe Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta) ja Abdurahamane Chegou (Niger).

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo ja Rolandas Krisciunas vastasivat kysymyksiin ja osallistuivat keskusteluun useista eri aiheista, esimerkiksi Lampedusan tragedia, maahanmuutto, Kenia ja Kansainvälinen rikostuomioistuin, EKR:n sisällyttäminen talousarvioon, Keski-Afrikan tasavallan tilanne, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen suhteet paikalliseen väestöön sekä Etiopian poliittinen ja ihmisoikeustilanne.

6.   Kiireellinen asia 2: Komorien saariryhmän tilanne

Puheenvuorot: Vincent Ringenberg (EUH), Christophe Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Philippe Boulland, Patrice Tirolien, Netty Baldeh (Gambia), Michèle Rivasi, Olle Schmidt, Moses Y. Kollie (Liberia), Djaé Ahamada Chanfi (Komorit) ja Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria).

Euroopan parlamentin jäsenet ottivat esille useita Komorien liittoa koskevia kehitysyhteistyö- ja muita haasteita. AKT-valtioiden jäsenet arvostelivat voimakkaasti sitä, että Ranska pitää edelleen hallussa Mayottea, että asiasta järjestettiin saarella kansanäänestys ja että saari kuuluu nyt Ranskaan yhtenä sen departementeista. Tässä yhteydessä AKT-valtioiden jäsenet viittasivat kyseisistä aiheista annettuihin YK:n päätöslauselmiin sekä YK:n kantoihin muissa alueellista itsehallintoa koskevissa aiheissa. AKT-valtioiden jäsenet vastustivat myös sitä, että 1. tammikuuta 2014 lähtien Mayotten katsotaan kuuluvan unionin syrjäisimpiin alueisiin.

7.   Pöytäkirjan hyväksyminen maanantaina 25. marraskuuta 2013 pidetystä istunnosta

Pöytäkirja hyväksyttiin.

Istunto päättyi klo 12.30. ja sitä jatkettiin klo 15.15.

Joyce LABOSO ja

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

PUHETTA JOHTI: Joyce LABOSO

Yhteispuheenjohtaja

Yhteispuheenjohtaja

8.   Raportti Abujassa, Nigeriassa, 17.–19. heinäkuuta 2013 pidetystä 10. alueellisesta kokouksesta (Länsi-Afrikan alue) – yhteispuheenjohtajien raportti

Raportti Abujassa, Nigeriassa, 17.–19. heinäkuuta 2013 pidetystä 10. alueellisesta kokouksesta (Länsi-Afrikan alue) – yhteispuheenjohtajien raportti

Yhteispuheenjohtaja ja Michèle Rivasi esittivät suullisen raportin Abujassa 17.-19. heinäkuuta 2013 järjestetyn alueellisen kokouksen tärkeimmistä päätelmistä ja korostivat keskusteluissa eniten esillä olleita aiheita.

Puheenvuorot: Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghana), Sangoné Sall (Senegal), Boniface Yehouetome (Benin), Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritania), Michèle Rivasi ja Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria).

Jäsenet ilmaisivat huolenaiheensa öljytankkauksesta ja ehdotetusta jäljitysjärjestelmästä, jonka tarkoituksena on valvoa paremmin öljyä ja sitä, mihin se päätyy lopulta markkinoilla.

9.   Seminaarien tiivistelmäraportit

Seminaarien tiivistelmäraportit

Catherine Bearder raportoi suullisesti aiheesta ”Asumisen kehittämisohjelma kestävän kaupunkikehityksen varmistamiseksi” järjestetystä seminaarista.

Tutai Tura (Cookinsaaret) raportoi suullisesti aiheesta ”Mikroyritysten ja pienten yritysten kehittäminen luotaessa työmahdollisuuksia nuorille ja naisille” järjestetystä seminaarista.

10.   Pöytäkirjojen hyväksyminen tiistaina 26. marraskuuta 2013 aamu- ja iltapäivällä pidetyistä istunnoista

Pöytäkirjojen hyväksyminen tiistaina 26. marraskuuta 2013 aamu- ja iltapäivällä pidetyistä istunnoista

Pöytäkirjat hyväksyttiin.

11.   Naisten sukupuolielinten silpomisen torjunta

Naisten sukupuolielinten silpomisen torjunta

Keskustelu ilman päätöslauselmaa KMG Ethiopia -järjestön perustajan Bogaletch Gebren kanssa

Bogaletch Gebre kertoi työstään naisten sukupuolielinten silpomisen torjumiseksi sekä tekemistään aloitteista ja johtamistaan hankkeista.

Puheenvuorot: Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Mariya Gabriel, Idriss Amaoud Ali (Djibouti), Maria Muniz de Urquiza, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Nyasha Eunice Chikwinya (Zimbabwe), Michèle Rivasi, James Kembi-Gitura, Edit Bauer, Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius), Louis Michel, Vincent Ringenberg (EUH) ja Ana Gomes.

Yhteisöjen kanssa käydyn vuoropuhelun ansiosta naisten sukupuolielinten silvontaa oli saatu vähennettyä kymmenessä vuodessa niin, että silvottavien naisten prosenttiosuus on laskenut 100 prosentista noin 3 prosenttiin. Myös naisten sieppaaminen avioitumista varten ja perheväkivalta olivat vähentyneet. Jäsenet antoivat kiitosta Bogaletch Gebren sitoutumiselle, menetelmälle ja tuloksille ja kehottivat hyväksymään sellaista lainsäädäntöä, koulutusta ja muita toimia, joilla tuetaan ja laajennetaan naisten sukupuolielinten silpomisen vastaista työtä.

Bogaletch Gebre teki yhteenvedon keskustelusta.

12.   Vuosituhattavoitteiden saavuttaminen Afrikassa

Vuosituhattavoitteiden saavuttaminen Afrikassa

Keskustelu ilman päätöslauselmaa

Puheenvuorot: Peter Craig-McQuaide (Euroopan komissio), Boniface Yehouetome (Benin), Filip Kaczmarek, Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Ole Christiansen, Mohamed Abdirahman Abdillahi (Djibouti), Catherine Bearder, Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Jean-Jacob Bicep, Netty Baldeh (Gambia), Sàbado Teresa Malendza (Mosambik), Abdourahamane Chegou (Niger), Edit Bauer, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Philippe Boulland, Mariya Gabriel, Komi Selom Klassou (Togo), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Simon Vuwa Kaunda (Malawi), James Kembi-Gitura (Kenia) ja Mussa Azzan Zungu (Tansania).

Jäsenet huomauttivat, että köyhyyden vähentäminen oli jäänyt jälkeen Afrikassa viiden viime vuoden aikana koetusta poikkeuksellisen voimakkaasta kasvusta, ja epätasa-arvo heikensi sitä. Lasten ja äitien terveyttä koskevissa vuosituhannen kehitystavoitteissa oli tapahtunut huomattavaa edistystä, mutta lasten ja äitien kuolleisuus on edelleen suurinta Afrikassa. Jäsenet totesivat, että maiden on välttämätöntä ottaa edelleen oppia toisiltaan ja että useimpien tavoitteiden saavuttamisessa pärjäävät hyvin ne maat, joissa kestävä ja tasapuolinen kasvu yhdistyy poliittiseen vakauteen ja inhimilliseen kehitykseen suuntautuneisiin toimintalinjoihin.

Peter Craig-Mcquaide (Euroopan komissio) teki yhteenvedon keskustelusta.

13.   Taloudellisia ja sosiaalisia kumppaneita koskeva raportti

Taloudellisia ja sosiaalisia kumppaneita koskeva raportti

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean AKT-seurantakomitean puheenjohtajan Xavier Verbovenin puheenvuoro

Xavier Verboven piti alustuksen, joka käsitteli kansalaisyhteiskunnan ratkaisevan tärkeää roolia kestävässä kehityksessä.

Puheenvuorot: Netty Baldeh (Gambia), Michèle Rivasi, Adjedoue Weidou (Tšad) ja Kennedy K. Hamudulu (Sambia).

Jäsenet keskustelivat kansalaisyhteiskunnan toimintaedellytyksistä tietyissä maissa.

Xavier Verboven teki yhteenvedon keskustelusta.

Yhteispuheenjohtaja kiitti jäseniä lämpimästi erinomaisesta yhteistyöstä puheenjohtajakaudellaan ja ilmoitti edustajakokoukselle, että Fitz A. Jackson (Jamaika) seuraisi häntä tehtävässä.

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

Yhteispuheenjohtaja

Yhteispuheenjohtaja kiitti yhteispuheenjohtaja Joyce Labosoa ja toivotti hänelle kaikkea hyvää jatkossa.

14.   Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin

Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin

Yhteispuheenjohtaja muistutti edustajakokousta äänestysmenettelyistä.

| — | Oikeusvaltioperiaatteen sekä puolueettoman ja riippumattoman oikeuslaitoksen roolin kunnioittaminen (AKT-EU/101.521/13/A/lop.)
  Poliittisten asioiden valiokunta
  Dharamkumar Seerajin (Guyana) ja Filip Kaczmarekin mietintö
  Yhtään tarkistusta ei jätetty käsiteltäväksi.
  Päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Oikeusvaltioperiaatteen sekä puolueettoman ja riippumattoman oikeuslaitoksen roolin kunnioittaminen (AKT-EU/101.521/13/A/lop.)

Poliittisten asioiden valiokunta

Dharamkumar Seerajin (Guyana) ja Filip Kaczmarekin mietintö

Yhtään tarkistusta ei jätetty käsiteltäväksi.

Päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | AKT-valtioiden etelä–etelä- ja kolmenvälistä yhteistyötä koskevat haasteet ja mahdollisuudet (AKT-EU/101.516/13/A/lop.)
  Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta
  Elvis Mutiri wa Basharan (Kongon demokraattinen tasavalta) ja Jean-Jacop Bicepin mietintö
  Hyväksytty tarkistus: 1
  Päätöslauselma hyväksyttiin näin muutettuna yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

AKT-valtioiden etelä–etelä- ja kolmenvälistä yhteistyötä koskevat haasteet ja mahdollisuudet (AKT-EU/101.516/13/A/lop.)

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Elvis Mutiri wa Basharan (Kongon demokraattinen tasavalta) ja Jean-Jacop Bicepin mietintö

Hyväksytty tarkistus: 1

Päätöslauselma hyväksyttiin näin muutettuna yksimielisesti.

| — | Laiduntamisen sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset AKT-valtioissa (AKT-EU/101.526/13/A/lop.)
  Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta
  Abdourahamane Chegoun (Niger) ja Fiona Hallin mietintö
  Yhtään tarkistusta ei jätetty käsiteltäväksi.
  Päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Laiduntamisen sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset AKT-valtioissa (AKT-EU/101.526/13/A/lop.)

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Abdourahamane Chegoun (Niger) ja Fiona Hallin mietintö

Yhtään tarkistusta ei jätetty käsiteltäväksi.

Päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

15.   Äänestys kiireellisiä asioita koskevista päätöslauselmaesityksistä

Äänestys kiireellisiä asioita koskevista päätöslauselmaesityksistä

| — | Suurten järvien alueen turvallisuus (AKT-EU/101.541/13/lop.)
  Hyväksytyt tarkistukset: 1, 3, 4, suullinen tarkistus tarkistuksiin 1 ja 6.
  Hylätty tarkistus: 2
  Rauennut tarkistus: 5
  Päätöslauselma hyväksyttiin näin muutettuna. |
| --- | --- |

—

Suurten järvien alueen turvallisuus (AKT-EU/101.541/13/lop.)

Hyväksytyt tarkistukset: 1, 3, 4, suullinen tarkistus tarkistuksiin 1 ja 6.

Hylätty tarkistus: 2

Rauennut tarkistus: 5

Päätöslauselma hyväksyttiin näin muutettuna.

| — | Komorien saariryhmän tilanne (ACP-UE/101.542/13/fin.)
  Pyydettiin erillistä äänestystä.
  Peruutetut tarkistukset: 4
  Hylätyt tarkistukset: 1, 2, 3, 5.
  Päätöslauselma hylättiin. |
| --- | --- |

—

Komorien saariryhmän tilanne (ACP-UE/101.542/13/fin.)

Pyydettiin erillistä äänestystä.

Peruutetut tarkistukset: 4

Hylätyt tarkistukset: 1, 2, 3, 5.

Päätöslauselma hylättiin.

16.   Äänestys AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestykseen ehdotetuista muutoksista

Äänestys AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestykseen ehdotetuista muutoksista

Työvaliokunnan työjärjestyksen 35 artiklan mukaisesti ehdottamat muutokset AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestykseen hyväksyttiin yksimielisesti.

17.   Muut asiat

Muut asiat

Yhteispuheenjohtaja Louis Michel esitti selonteon yhteispuheenjohtaja Joyce Laboson kanssa iltapäivällä tekemästään vierailusta Kalitin vankilaan.

Puheenvuorot: Michèle Rivasi, yhteispuheenjohtaja Louis Michel, Mohammed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritania), Ana Gomes ja Jacob Oulanyah (Uganda).

18.   AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 27. täysistunnon aika ja paikka

AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 27. täysistunnon aika ja paikka

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 27. täysistunto pidetään 17.-19. maaliskuuta 2014 Strasbourgissa, Ranskassa.

Yhteispuheenjohtaja kiitti Etiopian viranomaisia erinomaisista puitteista ja täysistunnon onnistuneista järjestelyistä sekä yhteissihteeristöä ja koko henkilökuntaa näiden tekemästä työstä.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti edustajakokoukselle, että Kreikan viranomaisille ja Euroopan unionin toimielimille oli lähetetty kirjeitä, joissa ilmaistiin pettymys siitä, että Kreikka ei puheenjohtajakaudellaan isännöisi seuraavaa täysistuntoa.

(Istunto päättyi klo 18.20)

(Istunto päättyi klo 18.20)

Joyce LABOSO ja

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

LIITE I

YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN JÄSENET AAKKOSJÄRJESTYKSESSÄ

| AKT-valtioiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| LABOSO, (KENIA), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALVES |
| BAHAMA | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BICEP |
| BENIN | BULLMANN |
| BOTSWANA | CALLANAN |
| BURKINA FASO | CARVALHO |
| BURUNDI | CASA |
| KAMERUN (varapj.) | CASINI |
| KAP VERDE | CASPARY |
| KESKI-AFRIKAN TASAVALTA | CASTEX |
| TŠAD | CHRISTENSEN |
| KOMORIT | COELHO |
| KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA | DE KEYSER |
| KONGON TASAVALTA (varapj.) | DELVAUX |
| COOKINSAARET | DE MITA |
| NORSUNLUURANNIKKO | DE SARNEZ |
| DJIBOUTI (varapj.) | DURANT |
| DOMINICA | ENGEL |
| DOMINIKAANINEN TASAVALTA (varapj.) | ESTARÀS FERRAGUT |
| ERITREA | FERREIRA, Elisa |
| ETIOPIA | FERREIRA, João |
| FIDŽI | FORD |
| GABON | GABRIEL |
| GAMBIA | GAHLER |
| GHANA | GOERENS (varapj.) |
| GRENADA (varapj.) | GRIESBECK |
| GUINEA | GUERRERO SALOM |
| GUINEA BISSAU | HALL |
| GUYANA | HÄNDEL |
| HAITI | HANNAN |
| JAMAIKA | HAUG |
| KIRIBATI | JENSEN |
| LESOTHO | JOLY |
| LIBERIA | KACZMAREK |
| MADAGASKAR | KLASS (varapj.) |
| MALAWI (varapj.) | KORHOLA |
| MALI | KUHN |
| MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA | KURSKI |
| MAURITANIA (varapj.) | LEGUTKO |
| MAURITIUS (varapj.) | LE PEN |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | LÓPEZ AGUILAR |
| MOSAMBIK (varapj.) | LÖVIN |
| NAMIBIA | McMILLAN-SCOTT |
| NAURU | MANDERS |
| NIGER (varapj.) | MARTIN |
| NIGERIA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIUE | MATO ADROVER |
| PALAU | MAYER |
| PAPUA-UUSI-GUINEA | MITCHELL |
| RUANDA | MIZZI |
| SAINT KITTS JA NEVIS | MOREIRA |
| SAINT LUCIA | NEUSER |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINIT | NICHOLSON (varapj.) |
| SAMOA (varapj.) | OMARJEE (varapj.) |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | OUZKÝ (varapj.) |
| SENEGAL | RIVASI (varapj.) |
| SEYCHELLIT | ROITHOVÁ (varapj.) |
| SIERRA LEONE | RONZULLI (varapj.) |
| SALOMONSAARET | SCHLYTER |
| SOMALIA | SCHMIDT |
| ETELÄ-AFRIKKA | SCHNELLHARDT |
| SURINAM | SCOTTÀ |
| SWAZIMAA | SENYSZYN |
| TANSANIA | SPERONI (varapj.) |
| ITÄ-TIMOR | ŠŤASTNÝ (varapj.) |
| TOGO | STRIFFLER |
| TONGA | STURDY |
| TRINIDAD JA TOBAGO | TIROLIEN |
| TUVALU | TOIA |
| UGANDA | VAUGHAN (varapj.) |
| VANUATU (varapj.) | VLASÁK |
| SAMBIA | WEBER |
| ZIMBABWE | WIELAND |
| | ZANICCHI |
| | ZIMMER |

AKT-valtioiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

LABOSO, (KENIA), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA JA BARBUDA

ALVES

BAHAMA

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BICEP

BENIN

BULLMANN

BOTSWANA

CALLANAN

BURKINA FASO

CARVALHO

BURUNDI

CASA

KAMERUN (varapj.)

CASINI

KAP VERDE

CASPARY

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

CASTEX

TŠAD

CHRISTENSEN

KOMORIT

COELHO

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

DE KEYSER

KONGON TASAVALTA (varapj.)

DELVAUX

COOKINSAARET

DE MITA

NORSUNLUURANNIKKO

DE SARNEZ

DJIBOUTI (varapj.)

DURANT

DOMINICA

ENGEL

DOMINIKAANINEN TASAVALTA (varapj.)

ESTARÀS FERRAGUT

ERITREA

FERREIRA, Elisa

ETIOPIA

FERREIRA, João

FIDŽI

FORD

GABON

GABRIEL

GAMBIA

GAHLER

GHANA

GOERENS (varapj.)

GRENADA (varapj.)

GRIESBECK

GUINEA

GUERRERO SALOM

GUINEA BISSAU

HALL

GUYANA

HÄNDEL

HAITI

HANNAN

JAMAIKA

HAUG

KIRIBATI

JENSEN

LESOTHO

JOLY

LIBERIA

KACZMAREK

MADAGASKAR

KLASS (varapj.)

MALAWI (varapj.)

KORHOLA

MALI

KUHN

MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA

KURSKI

MAURITANIA (varapj.)

LEGUTKO

MAURITIUS (varapj.)

LE PEN

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

LÓPEZ AGUILAR

MOSAMBIK (varapj.)

LÖVIN

NAMIBIA

McMILLAN-SCOTT

NAURU

MANDERS

NIGER (varapj.)

MARTIN

NIGERIA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIUE

MATO ADROVER

PALAU

MAYER

PAPUA-UUSI-GUINEA

MITCHELL

RUANDA

MIZZI

SAINT KITTS JA NEVIS

MOREIRA

SAINT LUCIA

NEUSER

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

NICHOLSON (varapj.)

SAMOA (varapj.)

OMARJEE (varapj.)

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

OUZKÝ (varapj.)

SENEGAL

RIVASI (varapj.)

SEYCHELLIT

ROITHOVÁ (varapj.)

SIERRA LEONE

RONZULLI (varapj.)

SALOMONSAARET

SCHLYTER

SOMALIA

SCHMIDT

ETELÄ-AFRIKKA

SCHNELLHARDT

SURINAM

SCOTTÀ

SWAZIMAA

SENYSZYN

TANSANIA

SPERONI (varapj.)

ITÄ-TIMOR

ŠŤASTNÝ (varapj.)

TOGO

STRIFFLER

TONGA

STURDY

TRINIDAD JA TOBAGO

TIROLIEN

TUVALU

TOIA

UGANDA

VAUGHAN (varapj.)

VANUATU (varapj.)

VLASÁK

SAMBIA

WEBER

ZIMBABWE

WIELAND

ZANICCHI

ZIMMER

POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| PURCELL (SAMOA), yhteispuheenjohtaja | CASA, yhteispuheenjohtaja |
| HONGWANE (ZIMBABWE), varapj. | KORHOLA, varapj. |
| MILEBOU-AUBUSSON (GABON), varapj. | CASTEX, varapj. |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENIN) | CALLANAN |
| NGON-BABA (KESKI-AFRIKAN TASAVALTA) | CASINI |
| NDOUANE (KONGON TASAVALTA) | DE KEYSER |
| TOURE (NORSUNLUURANNIKKO) | DURANT |
| WAÏSS (DJIBOUTI) | FERREIRA, Elisa |
| ERITREA | GABRIEL |
| DAGO (ETIOPIA) | GAHLER |
| USAMATE (FIDŽI) | GRIESBECK |
| GUINEA | HANNAN |
| DHARAMKUMAR (GUYANA) | HÄNDEL |
| HAITI | KACZMAREK |
| JACKSON (JAMAIKA) | LE PEN |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| KOLLIE (LIBERIA) | MANDERS |
| MALI | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| MOSAMBIK | MOREIRA |
| PALAU | NICHOLSON |
| TOZAKA (SALOMONSAARET) | ROITHOVÁ |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINIT | SCHMIDT |
| DLAMINI (SWAZIMAA) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| OULANYAH (UGANDA) | WIELAND |

AKT-valtioiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

PURCELL (SAMOA), yhteispuheenjohtaja

CASA, yhteispuheenjohtaja

HONGWANE (ZIMBABWE), varapj.

KORHOLA, varapj.

MILEBOU-AUBUSSON (GABON), varapj.

CASTEX, varapj.

ANTIGUA JA BARBUDA

ALFONSI

YEHOUETOME (BENIN)

CALLANAN

NGON-BABA (KESKI-AFRIKAN TASAVALTA)

CASINI

NDOUANE (KONGON TASAVALTA)

DE KEYSER

TOURE (NORSUNLUURANNIKKO)

DURANT

WAÏSS (DJIBOUTI)

FERREIRA, Elisa

ERITREA

GABRIEL

DAGO (ETIOPIA)

GAHLER

USAMATE (FIDŽI)

GRIESBECK

GUINEA

HANNAN

DHARAMKUMAR (GUYANA)

HÄNDEL

HAITI

KACZMAREK

JACKSON (JAMAIKA)

LE PEN

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

KOLLIE (LIBERIA)

MANDERS

MALI

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MOSAMBIK

MOREIRA

PALAU

NICHOLSON

TOZAKA (SALOMONSAARET)

ROITHOVÁ

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

SCHMIDT

DLAMINI (SWAZIMAA)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

OULANYAH (UGANDA)

WIELAND

TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| SALL (SENEGAL), yhteispuheenjohtaja | CARVALHO, yhteispuheenjohtaja |
| LENGKON (VANUATU), varapj. | LEGUTKO, varapj. |
| VAN DER WALT (NAMIBIA), varapj. | ALVES, varapj. |
| DE FONTES PEREIRA (ANGOLA) | BICEP |
| WORREL (BARBADOS) | BULLMANN |
| WA BASHARA (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA) | CASPARY |
| | ENGEL |
| KINGSFORD BAGBIN (GHANA) | FORD |
| MESSU (PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA) | GOERENS |
| KEMBI-GITURA (KENIA) | GUERRERO SALOM |
| SOFONIA (LESOTHO) | JENSEN |
| VUWA-KAUNDA (MALAWI) | KUHN |
| MARSHALLINSAARET | MARTIN |
| OULD GUELAYE (MAURITANIA) | MATO ADROVER |
| DEERPALSING (MAURITIUS) | MAYER |
| AHMED (NIGERIA) | McMILLAN-SCOTT |
| POLISI (RUANDA) | MICHEL |
| SAINT KITTS JA NEVIS | MITCHELL |
| LONG (SAINT LUCIA) | MIZZI |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | OMARJEE |
| POOL (SEYCHELLIT) | SCHLYTER |
| SIERRA LEONE | ŠŤASTNÝ |
| AMIN ABDEL MAGID (SUDAN) | STURDY |
| PANKA (SURINAM) | TIROLIEN |
| HAVEA TAIONE (TONGA) | WEBER |
| KHAN (TRINIDAD JA TOBAGO) | ZANICCHI |
| TUVALU | |

AKT-valtioiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

SALL (SENEGAL), yhteispuheenjohtaja

CARVALHO, yhteispuheenjohtaja

LENGKON (VANUATU), varapj.

LEGUTKO, varapj.

VAN DER WALT (NAMIBIA), varapj.

ALVES, varapj.

DE FONTES PEREIRA (ANGOLA)

BICEP

WORREL (BARBADOS)

BULLMANN

WA BASHARA (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA)

CASPARY

ENGEL

KINGSFORD BAGBIN (GHANA)

FORD

MESSU (PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA)

GOERENS

KEMBI-GITURA (KENIA)

GUERRERO SALOM

SOFONIA (LESOTHO)

JENSEN

VUWA-KAUNDA (MALAWI)

KUHN

MARSHALLINSAARET

MARTIN

OULD GUELAYE (MAURITANIA)

MATO ADROVER

DEERPALSING (MAURITIUS)

MAYER

AHMED (NIGERIA)

McMILLAN-SCOTT

POLISI (RUANDA)

MICHEL

SAINT KITTS JA NEVIS

MITCHELL

LONG (SAINT LUCIA)

MIZZI

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

OMARJEE

POOL (SEYCHELLIT)

SCHLYTER

SIERRA LEONE

ŠŤASTNÝ

AMIN ABDEL MAGID (SUDAN)

STURDY

PANKA (SURINAM)

TIROLIEN

HAVEA TAIONE (TONGA)

WEBER

KHAN (TRINIDAD JA TOBAGO)

ZANICCHI

TUVALU

SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| NDUGAI (TANSANIA), yhteispuheenjohtaja | RIVASI, yhteispuheenjohtaja |
| WEIDOU (TŠAD), varapj. | BAUER, varapj. |
| GRENADA, varapj. | SCHNELLARDT, varapj. |
| BAHAMA | BEARDER |
| BELIZE | CHRISTENSEN |
| BOSTWANA | COELHO |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | DELVAUX |
| KARERWA (BURUNDI) | DE MITA |
| OWONA KONO (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| KAP VERDE | ESTARÀS FERRAGUT |
| DJAE (KOMORIT) | FERREIRA, João |
| TURA (COOKINSAARET) | HALL |
| DOMINICA | HAUG |
| DOMINIKAANINEN TV. | JOLY |
| BALDEH (GAMBIA) | KLASS |
| GUINEA-BISSAU | KURSKI |
| MADAGASCAR | LÖVIN |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | NEUSER |
| NAURU | OUZKÝ |
| CHEGOU (NIGER) | RONZULLI |
| TAGELAGI (NIUE) | SCOTTÀ |
| KOIM (PAPUA-UUSI-GUINEA) | SENYSZYN |
| SOMALIA | TOIA |
| ETELÄ-AFRIKKA | VAUGHAN |
| ITÄ-TIMOR | VLASÁK |
| HAMUDULU (SAMBIA) | ZIMMER |

AKT-valtioiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

NDUGAI (TANSANIA), yhteispuheenjohtaja

RIVASI, yhteispuheenjohtaja

WEIDOU (TŠAD), varapj.

BAUER, varapj.

GRENADA, varapj.

SCHNELLARDT, varapj.

BAHAMA

BEARDER

BELIZE

CHRISTENSEN

BOSTWANA

COELHO

TAPSOBA (BURKINA FASO)

DELVAUX

KARERWA (BURUNDI)

DE MITA

OWONA KONO (KAMERUN)

DE SARNEZ

KAP VERDE

ESTARÀS FERRAGUT

DJAE (KOMORIT)

FERREIRA, João

TURA (COOKINSAARET)

HALL

DOMINICA

HAUG

DOMINIKAANINEN TV.

JOLY

BALDEH (GAMBIA)

KLASS

GUINEA-BISSAU

KURSKI

MADAGASCAR

LÖVIN

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

NEUSER

NAURU

OUZKÝ

CHEGOU (NIGER)

RONZULLI

TAGELAGI (NIUE)

SCOTTÀ

KOIM (PAPUA-UUSI-GUINEA)

SENYSZYN

SOMALIA

TOIA

ETELÄ-AFRIKKA

VAUGHAN

ITÄ-TIMOR

VLASÁK

HAMUDULU (SAMBIA)

ZIMMER

---

LIITE II

ADDIS ABEBASSA, ETIOPIASSA, 25.–27. MARRASKUUTA 2013 PIDETYN TÄYSISTUNNON LÄSNÄOLOLISTA

| LABOSO, (KENIA), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja (3), (4) |
| --- | --- |
| DE FONTES PEREIRA (ANGOLA) | ALFONSI |
| WORREL (BARBADOS) | ATTARD-MONTALTO (2), (3) (V. MOREIRAn puolesta) |
| YEHOUETOME (BENIN) | BEARDER |
| MOTLHALE (BOSTWANA) | BINEV (F. E. SPERONIn puolesta) |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | BOUILLAND (L. DE MITAn puolesta) |
| KARERWA (BURUNDI) | CALLANAN |
| OWONA KONO (KAMERUN), varapj. | CARVALHO (2) |
| NGON-BABA (KESKI-AFRIKAN TASAVALTA) | CHRISTENSEN |
| WEIDOU (TŠAD) | DE SARNEZ (2) |
| DJAE (KOMORIT) | GABRIEL |
| LUTUNDULA APALA (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA) | GOMES (E. FERREIRAn puolesta) |
| NDOUANE (KONGON TASAVALTA) | GRIESBECK (2) |
| TURA (COOKINSAARET) | GUERRERO SALOM |
| TOURE (NORSUNLUURANNIKKO) | GUTIERREZ-CORTINES (G. MATOn puolesta) |
| WAISS (DJUBOUTI) (varapj.) | HALL |
| JIMÉNEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA) (varapj.) | KACZMAREK |
| USAMATE (FIDŽI) | KLASS (varapj.) |
| MILEBOU AUBUSSON (GABON) | KORHOLA |
| BALDEH (GAMBIA) | LEINEN (P. TOIAn puolesta) |
| BAGBIN (GHANA) | LÓPEZ AGUILAR |
| SEERAJ (GUYANA) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (2) |
| RAKOTOMIANDRISOA (MADAGASKAR) | MAYER |
| VUWA-KAUNDA (MALAWI) | MITCHELL |
| OULD GUELAYE (MAURITANIA) | MIZZI |
| SITHOLE (MOSAMBIK) (varapj.) | MUNIZ DE URQUIZA (F. CASTEXin puolesta) |
| VAN DER WALT (NAMIBIA) | NEUSER |
| CHEGOU (NIGER) (varapj.) | NICOLAI (T. MANDERSin puolesta) |
| AHMED (NIGERIA) | RINALDI (2), (3) (E. JENSENin puolesta) |
| TAGELAGI (NIUE) | RIVASI |
| KOIM (PAPUA-UUSI-GUINEA) | SCHMIDT |
| KANAI (PALAU) | SCHNELLHARDT |
| LONG (SAINT LUCIA) | ŠŤASTNÝ |
| PURCELL (SAMOA) (varapj.) | TIROLIEN (3), (4) |
| SALL (SENEGAL) | VAUGHAN |
| POOL (SEYCHELLIT) | VANHECKE (2) (G. SCOTTAn puolesta) |
| BUNDU (SIERRA LEONE) | VLASAK (2) |
| TOSAKA (SALOMONSAARET) | WIELAND |
| SWART (ETELÄ-AFRIKKA) | WLOSOWICZ (3), (4) (J. KURSKIn puolesta) |
| PANKA (SURINAM) | |
| DLAMINI (SWAZIMAA) | |
| NDUGAI (TANSANIA) (varapj.) | |
| KLASSOU (TOGO) | |
| TAIONE (TONGA) | |
| KHAN (TRINIDAD JA TOBAGO) | |
| OULANYAH (UGANDA) | |
| KALTALIO (VANUATU) (1) | |
| HAMUDULU (SAMBIA) | |
| HLONGWANE (ZIMBABWE) | |

LABOSO, (KENIA), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja (3), (4)

DE FONTES PEREIRA (ANGOLA)

ALFONSI

WORREL (BARBADOS)

ATTARD-MONTALTO (2), (3) (V. MOREIRAn puolesta)

YEHOUETOME (BENIN)

BEARDER

MOTLHALE (BOSTWANA)

BINEV (F. E. SPERONIn puolesta)

TAPSOBA (BURKINA FASO)

BOUILLAND (L. DE MITAn puolesta)

KARERWA (BURUNDI)

CALLANAN

OWONA KONO (KAMERUN), varapj.

CARVALHO (2)

NGON-BABA (KESKI-AFRIKAN TASAVALTA)

CHRISTENSEN

WEIDOU (TŠAD)

DE SARNEZ (2)

DJAE (KOMORIT)

GABRIEL

LUTUNDULA APALA (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA)

GOMES (E. FERREIRAn puolesta)

NDOUANE (KONGON TASAVALTA)

GRIESBECK (2)

TURA (COOKINSAARET)

GUERRERO SALOM

TOURE (NORSUNLUURANNIKKO)

GUTIERREZ-CORTINES (G. MATOn puolesta)

WAISS (DJUBOUTI) (varapj.)

HALL

JIMÉNEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA) (varapj.)

KACZMAREK

USAMATE (FIDŽI)

KLASS (varapj.)

MILEBOU AUBUSSON (GABON)

KORHOLA

BALDEH (GAMBIA)

LEINEN (P. TOIAn puolesta)

BAGBIN (GHANA)

LÓPEZ AGUILAR

SEERAJ (GUYANA)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (2)

RAKOTOMIANDRISOA (MADAGASKAR)

MAYER

VUWA-KAUNDA (MALAWI)

MITCHELL

OULD GUELAYE (MAURITANIA)

MIZZI

SITHOLE (MOSAMBIK) (varapj.)

MUNIZ DE URQUIZA (F. CASTEXin puolesta)

VAN DER WALT (NAMIBIA)

NEUSER

CHEGOU (NIGER) (varapj.)

NICOLAI (T. MANDERSin puolesta)

AHMED (NIGERIA)

RINALDI (2), (3) (E. JENSENin puolesta)

TAGELAGI (NIUE)

RIVASI

KOIM (PAPUA-UUSI-GUINEA)

SCHMIDT

KANAI (PALAU)

SCHNELLHARDT

LONG (SAINT LUCIA)

ŠŤASTNÝ

PURCELL (SAMOA) (varapj.)

TIROLIEN (3), (4)

SALL (SENEGAL)

VAUGHAN

POOL (SEYCHELLIT)

VANHECKE (2) (G. SCOTTAn puolesta)

BUNDU (SIERRA LEONE)

VLASAK (2)

TOSAKA (SALOMONSAARET)

WIELAND

SWART (ETELÄ-AFRIKKA)

WLOSOWICZ (3), (4) (J. KURSKIn puolesta)

PANKA (SURINAM)

DLAMINI (SWAZIMAA)

NDUGAI (TANSANIA) (varapj.)

KLASSOU (TOGO)

TAIONE (TONGA)

KHAN (TRINIDAD JA TOBAGO)

OULANYAH (UGANDA)

KALTALIO (VANUATU) (1)

HAMUDULU (SAMBIA)

HLONGWANE (ZIMBABWE)

Läsnä myös:

ANGOLA

TEIXEIRA

GUNGA

CHINLINGUTILA

TCHIKANHA

da Silva. PEREIRA

AVELINO

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGB

AGNIDOZAN

BOTSWANA

MANGOLE

MOTSHOME

CHINGAPANE

LENGWADIBE

BURKINA FASO

DOAMBA

OUEDRAOGO ZARE

BAKIO

BURUNDI

MWIDOGO

KAREKEZI

NIYUBAHWE

KAMERUN

GBERI

AWUDU MBAYA

ESSOMBA ATANGANA

DAOUDA

FOKOU

NGOUNGOURE EPSE SAMBA

NDOUMBA NGONO

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

NOUGANGA

TŠAD

ADJI

TEKILO

DINGAOMAIBE

NGARSOULEDE

AFFONO

GUELPINA

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

MABAYA GIZI AMINE

BASIALA MAKA

wa BASHARA

KAT MUSHITU

OTSHUMAMPITA ALOKI

NGOY SALIBOKO

LONTANGE BONGIMA

EBUA LIHAU

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

MUKENDI

BOKO MUKE

LUKUKA

KONGON TASAVALTA

IBOVI

KOURISSA

NGAMELLA

APATOUL

BOUNDA

NORSUNLUURANNIKKO

F. TOURE

S. TOURE

KRA

KUUBA

SHELTON

MARICHAL

DJIBOUTI

WAIS

GOUMANEH

ABDILLAHI

WARSAMA

SAID

HASSAN

BILIL

SAID

DAOUD

FARAH

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

NGUEMA MANANA

NOHAME ELA

CHEVOL ABOMALA

SANGO WILASI

ETIOPIA

DABA

TOGA CHANAKA

TESSEMA

ESHETE

MELESE BELAY

TADESSE

DESTA

FIDŽI

VOCEA

GABON

DAMAS OZIMO

ONGOUORI NGOUBILI

RISSONGA

KOUMBA

GAMBIA

SILLAH

KEBBEH

CAMARA

GHANA

ASAMOAH

BROWN

SARKU

ALIFO

GUINEA

NOUNKE

GUYANA

GOMES

KENIA

WA KABANDO

ADEN

WERU

ONGUKA

MOGERE

NDINDIRI

MUNYUA

WAIGANJO

LESOTHO

MAHASE-MOILOA

MAPHIKE

LIPHOLO

LEBOTSA

MOKOALELI

MADAGASKAR

NORBERT RICHARD

SETILAHY

MALAWI

KAUNDA

KAMLONGERA

CHISALA

CHINYAMA

MAKANDE

MAURITANIA

MINT HAMA

MOSAMBIK

MALENDZA

MANUEL

MATE

DAVA

NAMIBIA

NAHOLO

NGHILEEDELE

MUCHILA

NIGER

OUSMANE

FOUKORI

TONDY

MAINA

CAZALICA

NIGERIA

IVVEJUO

AHMED

AUDU

ABDULLAHI

ALHASSAN

AKPAN

TILLEY-GYADO

ISIYAK

PAPUA-UUSI-GUINEA

BALANGETUMA

MARO

SAMOA

LUTERU

SENEGAL

TALL

DIALLO

FALL

LO

SECK

SEYCHELLIT

VEL

SAMSON

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

SORIE

SUDAN

AMIR ABDELMAGID

NASR-ADEEN

ISMAIEL ALBAGIER

SURINAM

CASTELEN

TARNADI

NELSON

SWAZIMAA

MASUKU

TANSANIA

AZZAN ZUNGU

YAKUBU

NZOWA

TRINIDAD JA TOBAGO

JOSEPH

JOHNSTON

UGANDA

BIHANDE

AKOL

NABBANJA

KAWEESA

KAGORO

VANUATU

LENGKON

JOY

RURU

SAMBIA

KABWE

NGULUBE

MUBANGA

MAYONDI

ZIMBABWE

CHIKWINYA

MPARIWA

MUCHADA

CHIPARE

CHIKURI

MASARA

AKT-MINISTERINEUVOSTO

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo, Samoan varapääministeri ja ulko- ja kauppaministeri, AKT-ministerineuvoston puheenjohtaja

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO

Rolandas Kriščiūnas, Liettuan varaulkoministeri ja neuvoston puheenjohtajavaltion edustaja

EUROOPAN KOMISSIO

PIEBALGS, kehitysyhteistyöstä vastaava komission jäsen

EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINTO (EUH)

COSTA PEREIRA, osaston päällikkö, yleisafrikkalaiset asiat

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA (ETSK)

VERBOVEN

ITÄISEN JA ETELÄISEN AFRIKAN YHTEISMARKKINAT (COMESA)

NKANAGU

AU

MWENCHA

RANSKANKIELISTEN MAIDEN JÄRJESTÖ (OIF)

BARARUNYERETSE

AKT-SIHTEERISTÖ

MUMUNI, yhteispääsihteeri

EU-SIHTEERISTÖ

AGUIRIANO NALDA, yhteispääsihteeri

---

(1)  Edustaja ei ole maan parlamentin jäsen.

(2)  Läsnä 25. marraskuuta 2013

(3)  Läsnä 26. marraskuuta 2013

(4)  Läsnä 27. marraskuuta 2013

---

LIITE III

EI-PARLAMENTAARISTEN EDUSTAJIEN HYVÄKSYMINEN

Fidži

Työstä,

työmarkkinasuhteista ja työllisyydestä vastaava ministeri, Fidžin valtuuskunnan päällikkö John Usamate

Madagaskar

Siirtymävaiheen kansallisen kongressin jäsen,

Madagaskarin valtuuskunnan päällikkö Jean Ernest Rakotomiandrisoa

---

LIITE IV

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

| — | Päätöslauselma oikeusvaltioperiaatteen sekä puolueettoman ja riippumattoman oikeuslaitoksen roolin kunnioittamisesta
  (AKT-EU/101.521/13/lop.) |
| --- | --- |

—

Päätöslauselma oikeusvaltioperiaatteen sekä puolueettoman ja riippumattoman oikeuslaitoksen roolin kunnioittamisesta

(AKT-EU/101.521/13/lop.)

| — | Päätöslauselma AKT-valtioiden etelä–etelä- ja kolmenvälistä yhteistyötä koskevista haasteista ja mahdollisuuksista
  (AKT-EU/101.516/13/lop.) |
| --- | --- |

—

Päätöslauselma AKT-valtioiden etelä–etelä- ja kolmenvälistä yhteistyötä koskevista haasteista ja mahdollisuuksista

(AKT-EU/101.516/13/lop.)

| — | Päätöslauselma laiduntamisen sosiaalisista ja ympäristöön kohdistuvista vaikutuksista AKT-valtioissa
  (AKT-EU/101.526/13/lop.) |
| --- | --- |

—

Päätöslauselma laiduntamisen sosiaalisista ja ympäristöön kohdistuvista vaikutuksista AKT-valtioissa

(AKT-EU/101.526/13/lop.)

| — | Päätöslauselma Suurten järvien alueen turvallisuudesta
  (AKT-EU/101.541/13/lop.) |
| --- | --- |

—

Päätöslauselma Suurten järvien alueen turvallisuudesta

(AKT-EU/101.541/13/lop.)

| — | yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestykseen ehdotetut muutokset (AP101.347) |
| --- | --- |

—

yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestykseen ehdotetut muutokset (AP101.347)

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

oikeusvaltioperiaatteen sekä puolueettoman ja riippumattoman oikeuslaitoksen roolin kunnioittamisesta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Addis Abebassa, Etiopiassa, 25.–27. marraskuuta 2013, |
| --- | --- |

—

kokoontui Addis Abebassa, Etiopiassa, 25.–27. marraskuuta 2013,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 2 artiklan ja 21 artiklan 1 ja 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 2 artiklan ja 21 artiklan 1 ja 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan, 9 artiklan, 33 artiklan 1 kohdan ja 96 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan, 9 artiklan, 33 artiklan 1 kohdan ja 96 artiklan,

| — | ottaa huomioon 30. tammikuuta 2007 annetun demokratiaa, vaaleja ja hallintoa koskevan afrikkalaisen peruskirjan ja erityisesti sen 2 artiklan 2, 5, 6 ja 9 kohdan, 3 artiklan 1, 2, 5, 7, 8 ja 9 kohdan sekä 4, 10, 12, 15, 17, 27, 32 ja 33 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. tammikuuta 2007 annetun demokratiaa, vaaleja ja hallintoa koskevan afrikkalaisen peruskirjan ja erityisesti sen 2 artiklan 2, 5, 6 ja 9 kohdan, 3 artiklan 1, 2, 5, 7, 8 ja 9 kohdan sekä 4, 10, 12, 15, 17, 27, 32 ja 33 artiklan,

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 1997 annetun Caricomin kansalaisyhteiskuntaa koskevan peruskirjan ja erityisesti sen XVII artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 1997 annetun Caricomin kansalaisyhteiskuntaa koskevan peruskirjan ja erityisesti sen XVII artiklan,

| — | ottaa huomioon Afrikan yhtenäisyysjärjestön 8. heinäkuuta 2002 antaman julistuksen demokratiasta sekä poliittisista, taloudellisista ja yritysten johtamistavoista ja erityisesti sen 7 ja 14 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan yhtenäisyysjärjestön 8. heinäkuuta 2002 antaman julistuksen demokratiasta sekä poliittisista, taloudellisista ja yritysten johtamistavoista ja erityisesti sen 7 ja 14 artiklan,

| — | ottaa huomioon 11. heinäkuuta 2003 tehdyn Afrikan unionin korruption vastaisen yleissopimuksen ja erityisesti sen 3 ja 17 artiklan (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. heinäkuuta 2003 tehdyn Afrikan unionin korruption vastaisen yleissopimuksen ja erityisesti sen 3 ja 17 artiklan (2),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin 16. maaliskuuta 2012 antaman raportin toimintaohjelmasta oikeusvaltion vahvistamiseksi kansallisella ja kansainvälisellä tasolla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin 16. maaliskuuta 2012 antaman raportin toimintaohjelmasta oikeusvaltion vahvistamiseksi kansallisella ja kansainvälisellä tasolla,

| — | ottaa huomioon oikeuslaitoksen puolueettomuutta koskevat YK:n perusperiaatteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeuslaitoksen puolueettomuutta koskevat YK:n perusperiaatteet,

| — | ottaa huomioon demokratiaa ja hyvää hallintotapaa koskevan Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön pöytäkirjan A/SP1/12/01, joka hyväksyttiin Dakarissa 21. joulukuuta 2001, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon demokratiaa ja hyvää hallintotapaa koskevan Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön pöytäkirjan A/SP1/12/01, joka hyväksyttiin Dakarissa 21. joulukuuta 2001,

| — | ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.521/A/lop.), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.521/A/lop.),

| A. | katsoo, että oikeusvaltioperiaatteen ja vallan kolmijaon (täytäntöönpanovalta, lainsäädäntövalta, tuomiovalta) kunnioittaminen on vakaan demokratian täytäntöönpanon ja toiminnan ehdoton edellytys – ja yhteinen ydintavoite EU:n ja AKT:n välisessä yhteistyössä – sekä hyvän hallintotavan olennainen osatekijä ja ennakkoedellytys oikeudenmukaisen valtion sekä kestävän poliittisen, taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiselle, koska tällä helpotetaan parlamentaarisen demokratian toimintaa; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että oikeusvaltioperiaatteen ja vallan kolmijaon (täytäntöönpanovalta, lainsäädäntövalta, tuomiovalta) kunnioittaminen on vakaan demokratian täytäntöönpanon ja toiminnan ehdoton edellytys – ja yhteinen ydintavoite EU:n ja AKT:n välisessä yhteistyössä – sekä hyvän hallintotavan olennainen osatekijä ja ennakkoedellytys oikeudenmukaisen valtion sekä kestävän poliittisen, taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiselle, koska tällä helpotetaan parlamentaarisen demokratian toimintaa;

| B. | katsoo, että vallan tehokas, tiukka ja selkeä jakaminen on ratkaisevan tärkeää aidosti puolueettoman, riippumattoman ja helposti lähestyttävän oikeuslaitoksen olemassaolon varmistamiseksi; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että vallan tehokas, tiukka ja selkeä jakaminen on ratkaisevan tärkeää aidosti puolueettoman, riippumattoman ja helposti lähestyttävän oikeuslaitoksen olemassaolon varmistamiseksi;

| C. | katsoo, että perustettavilla oikeudellisilla rakenteilla on taattava tasapaino kolmen perustuslaillisen toimivallan kesken, joiden on oltava riippumattomia tietyissä viroissa olevista henkilöistä; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että perustettavilla oikeudellisilla rakenteilla on taattava tasapaino kolmen perustuslaillisen toimivallan kesken, joiden on oltava riippumattomia tietyissä viroissa olevista henkilöistä;

| D. | katsoo, että vapaa ja ammattietiikkaansa kunnioittava lehdistöverkosto sekä kansalaisyhteiskunta, jossa noudatettavia oikeuksia kunnioitetaan ja joka otetaan huomioon poliittisessa päätöksenteossa, voivat auttaa varmistamaan perustuslaillisen vallan kolmijaon tasapainon; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että vapaa ja ammattietiikkaansa kunnioittava lehdistöverkosto sekä kansalaisyhteiskunta, jossa noudatettavia oikeuksia kunnioitetaan ja joka otetaan huomioon poliittisessa päätöksenteossa, voivat auttaa varmistamaan perustuslaillisen vallan kolmijaon tasapainon;

| E. | katsoo, että demokratian jatkuva kehittäminen ja toimivan konstitutionalismin aikaansaaminen ovat vahvasti sekä EU:n jäsenvaltioiden että AKT-maiden yhteisen edun mukaisia; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että demokratian jatkuva kehittäminen ja toimivan konstitutionalismin aikaansaaminen ovat vahvasti sekä EU:n jäsenvaltioiden että AKT-maiden yhteisen edun mukaisia;

| F. | katsoo, että puolueettoman, riippumattoman ja helposti saavutettavan oikeuslaitoksen olemassaolo on ratkaisevan tärkeä näkökohta kaikissa oikeusvaltioissa, jotta varmistetaan, että kaikki noudattavat lakia, edistetään kestävää talouskasvua ja vahvistetaan kansalaisten hallitustaan kohtaan tuntemaa luottamusta, mikä edistää poliittista vakautta ja turvallisuutta; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että puolueettoman, riippumattoman ja helposti saavutettavan oikeuslaitoksen olemassaolo on ratkaisevan tärkeä näkökohta kaikissa oikeusvaltioissa, jotta varmistetaan, että kaikki noudattavat lakia, edistetään kestävää talouskasvua ja vahvistetaan kansalaisten hallitustaan kohtaan tuntemaa luottamusta, mikä edistää poliittista vakautta ja turvallisuutta;

| G. | ottaa huomioon, että oikeudellisen sektorin korruptio rikkoo syrjimättömyyden periaatetta, mahdollisuutta saada oikeutta sekä mahdollisuutta saada oikeudenmukainen oikeudenkäynti ja tehokasta oikeussuojaa, jotka ovat olennaisia välineitä kaikkien muiden ihmisoikeuksien täytäntöönpanossa, ja ottaa huomioon, että korruptio vääristää vakavasti oikeusjärjestelmän ja julkisen hallinnon riippumattomuutta, toimivuutta ja puolueettomuutta, mikä edistää epäluottamusta julkisia instituutioita kohtaan, heikentää oikeusvaltioperiaatetta ja johtaa väkivaltaan; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että oikeudellisen sektorin korruptio rikkoo syrjimättömyyden periaatetta, mahdollisuutta saada oikeutta sekä mahdollisuutta saada oikeudenmukainen oikeudenkäynti ja tehokasta oikeussuojaa, jotka ovat olennaisia välineitä kaikkien muiden ihmisoikeuksien täytäntöönpanossa, ja ottaa huomioon, että korruptio vääristää vakavasti oikeusjärjestelmän ja julkisen hallinnon riippumattomuutta, toimivuutta ja puolueettomuutta, mikä edistää epäluottamusta julkisia instituutioita kohtaan, heikentää oikeusvaltioperiaatetta ja johtaa väkivaltaan;

| H. | katsoo, että riittävä ja hyvin koulutettu oikeuslaitoksen ja poliisin henkilöstö, joka otetaan palvelukseen objektiivisella ja oikeudenmukaisella perusteella, on olennaisen tärkeää niiden hyvän toiminnan kannalta; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että riittävä ja hyvin koulutettu oikeuslaitoksen ja poliisin henkilöstö, joka otetaan palvelukseen objektiivisella ja oikeudenmukaisella perusteella, on olennaisen tärkeää niiden hyvän toiminnan kannalta;

| I. | katsoo, että kansalaisten luottamus maansa oikeusjärjestelmään ja oikeusjärjestelmän legitiimiyteen riippuu tasapuolisesta, avoimesta, oikeudenmukaisesta ja tehokkaasta oikeudenkäytöstä; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että kansalaisten luottamus maansa oikeusjärjestelmään ja oikeusjärjestelmän legitiimiyteen riippuu tasapuolisesta, avoimesta, oikeudenmukaisesta ja tehokkaasta oikeudenkäytöstä;

| J. | katsoo, että moitteeton yhteiskuntasuhteiden hoitaminen ja julkisten varojen hallinnointi ovat hyvän hallintotavan ja oikeusvaltion ydintekijöitä, joiden katsotaan vähentävän korruptiota; katsoo, että poliittiset johtajat on saatava poliittiseen ja oikeudelliseen vastuuseen ja että heitä on rangaistava julkisten varojen käytöstä yksityisluonteisten menojen maksamiseen; ottaa huomioon, että jos korruptio on levinnyt laajalle, avoimuus on puutteellista, tietoja ei ole saatavilla ja mahdollisuuksia osallistua päätöksentekoon ei ole, kansalaiset eivät voi asettaa hallituksia ja poliittisia edustajia vastuuseen varmistaakseen, että luonnonvarojen ja markkinoiden hyödyntämisestä kertyneitä tuloja käytettäisiin heidän ihmisoikeuksiensa turvaamiseen; katsoo, että hallitusten on tehtävä kaikkensa torjuakseen korruptiota niin julkisissa kuin yksityisissä yrityksissä; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että moitteeton yhteiskuntasuhteiden hoitaminen ja julkisten varojen hallinnointi ovat hyvän hallintotavan ja oikeusvaltion ydintekijöitä, joiden katsotaan vähentävän korruptiota; katsoo, että poliittiset johtajat on saatava poliittiseen ja oikeudelliseen vastuuseen ja että heitä on rangaistava julkisten varojen käytöstä yksityisluonteisten menojen maksamiseen; ottaa huomioon, että jos korruptio on levinnyt laajalle, avoimuus on puutteellista, tietoja ei ole saatavilla ja mahdollisuuksia osallistua päätöksentekoon ei ole, kansalaiset eivät voi asettaa hallituksia ja poliittisia edustajia vastuuseen varmistaakseen, että luonnonvarojen ja markkinoiden hyödyntämisestä kertyneitä tuloja käytettäisiin heidän ihmisoikeuksiensa turvaamiseen; katsoo, että hallitusten on tehtävä kaikkensa torjuakseen korruptiota niin julkisissa kuin yksityisissä yrityksissä;

| K. | katsoo, että Euroopan unionin ja AKT-valtioiden yhteistyön keskiössä olevalla hyvän hallintotavan periaatteella tarkoitetaan pitkän aikavälin muutosprosessia, joka perustuu yleisiin tavoitteisiin ja periaatteisiin sekä yhteisiin toiveisiin, joita tulee soveltaa valtion keskushallinnossa sekä julkisten laitosten ja kansalaisten välisessä vuorovaikutuksessa (3); |
| --- | --- |

K.

katsoo, että Euroopan unionin ja AKT-valtioiden yhteistyön keskiössä olevalla hyvän hallintotavan periaatteella tarkoitetaan pitkän aikavälin muutosprosessia, joka perustuu yleisiin tavoitteisiin ja periaatteisiin sekä yhteisiin toiveisiin, joita tulee soveltaa valtion keskushallinnossa sekä julkisten laitosten ja kansalaisten välisessä vuorovaikutuksessa (3);

| L. | katsoo, että koulutus ja erityisesti kansalaiskasvatus varhaisista ikävuosista alkaen sekä väestön yleinen tietoisuus rauhaan, ihmisoikeuksiin, demokratiaan, oikeusvaltioon ja kansalaisvapauksiin perustuvasta kulttuurista ovat keskeisessä asemassa kansalaisten yhteiskuntaan kuulumista koskevan tunteen ja siihen sitoutumisen vahvistamiseksi sekä oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen vakiinnuttamiseksi; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että koulutus ja erityisesti kansalaiskasvatus varhaisista ikävuosista alkaen sekä väestön yleinen tietoisuus rauhaan, ihmisoikeuksiin, demokratiaan, oikeusvaltioon ja kansalaisvapauksiin perustuvasta kulttuurista ovat keskeisessä asemassa kansalaisten yhteiskuntaan kuulumista koskevan tunteen ja siihen sitoutumisen vahvistamiseksi sekä oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen vakiinnuttamiseksi;

| M. | katsoo, että samoja periaatteita on sovellettava kaikkialla, eikä niihin saa soveltaa erityisiä kansallisia tai alueellisia ”normeja”, vaikka soveltamistapa voikin vaihdella eri valtioissa; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että samoja periaatteita on sovellettava kaikkialla, eikä niihin saa soveltaa erityisiä kansallisia tai alueellisia ”normeja”, vaikka soveltamistapa voikin vaihdella eri valtioissa;

| 1. | palauttaa mieleen, että demokraattinen järjestelmä perustuu perustuslakiin ja siihen liittyvään oikeusjärjestelmään, ja painottaa tässä yhteydessä tuomioistuinten riippumattomuuden periaatteen merkitystä; |
| --- | --- |

1.

palauttaa mieleen, että demokraattinen järjestelmä perustuu perustuslakiin ja siihen liittyvään oikeusjärjestelmään, ja painottaa tässä yhteydessä tuomioistuinten riippumattomuuden periaatteen merkitystä;

| 2. | painottaa Yhdistyneiden kansakuntien, Afrikan unionin, Euroopan unionin ja alueellisten organisaatioiden kaltaisten kansainvälisten järjestöjen allekirjoitettujen perussopimusten, peruskirjojen, sopimusten ja julistusten oikeusvaltiota, vallan kolmijakoa sekä tuomioistuinten riippumattomuutta koskevien artiklojen tehokasta omaksumista ja soveltamista; |
| --- | --- |

2.

painottaa Yhdistyneiden kansakuntien, Afrikan unionin, Euroopan unionin ja alueellisten organisaatioiden kaltaisten kansainvälisten järjestöjen allekirjoitettujen perussopimusten, peruskirjojen, sopimusten ja julistusten oikeusvaltiota, vallan kolmijakoa sekä tuomioistuinten riippumattomuutta koskevien artiklojen tehokasta omaksumista ja soveltamista;

| 3. | kehottaa kansainvälisiä järjestöjä ja alueellisia organisaatioita käyttämään vaikutusvaltaansa kansallisten parlamenttien auttamiseksi näiden harjoittaessa valvontatehtäväänsä toimeenpanovallan osalta; edistää siksi hyvien käytäntöjen vaihtoa AKT-valtioiden parlamenttien ja EU:n jäsenvaltioiden parlamenttien kesken; |
| --- | --- |

3.

kehottaa kansainvälisiä järjestöjä ja alueellisia organisaatioita käyttämään vaikutusvaltaansa kansallisten parlamenttien auttamiseksi näiden harjoittaessa valvontatehtäväänsä toimeenpanovallan osalta; edistää siksi hyvien käytäntöjen vaihtoa AKT-valtioiden parlamenttien ja EU:n jäsenvaltioiden parlamenttien kesken;

| 4. | suhtautuu myönteisesti Afrikan valtioiden vertaisarviointijärjestelmän (APRM) kaltaisten hallintoa tukevien alueellisten aloitteiden toteuttamiseen ja kannustaa kehittämään samankaltaisia välineitä oikeusalalla; |
| --- | --- |

4.

suhtautuu myönteisesti Afrikan valtioiden vertaisarviointijärjestelmän (APRM) kaltaisten hallintoa tukevien alueellisten aloitteiden toteuttamiseen ja kannustaa kehittämään samankaltaisia välineitä oikeusalalla;

| 5. | kehottaa määrittämään perustuslaeissa selkeästi vallanjaon säännöt ja erittelemään vastaavat institutionaaliset puitteet tai perustavanlaatuiset valtio-oikeudelliset asiakirjat; ilmaisee tässä yhteydessä varauksellisen suhtautumisensa havaittavaan perustuslaillisesti arveluttavaan käytäntöön, jonka mukaan perustuslakia muuttavat enemmistöt voisivat rajoittaa kansallisella alueella vähemmistöjen oikeuksia, jotka on otettu käyttöön poliittista valvontaa varten; korostaa, että perustuslakiin tehtävien muutosten olisi oltava poikkeuksellisia ja niiden tarkoitusperien institutionaalisia eikä poliittisia; edistää siksi poliittisten valvontajärjestelmien perustamista ja riippumattoman perustuslakituomioistuimen harjoittamaa valvontaa ennen muutosten tekemistä perustuslakiin; |
| --- | --- |

5.

kehottaa määrittämään perustuslaeissa selkeästi vallanjaon säännöt ja erittelemään vastaavat institutionaaliset puitteet tai perustavanlaatuiset valtio-oikeudelliset asiakirjat; ilmaisee tässä yhteydessä varauksellisen suhtautumisensa havaittavaan perustuslaillisesti arveluttavaan käytäntöön, jonka mukaan perustuslakia muuttavat enemmistöt voisivat rajoittaa kansallisella alueella vähemmistöjen oikeuksia, jotka on otettu käyttöön poliittista valvontaa varten; korostaa, että perustuslakiin tehtävien muutosten olisi oltava poikkeuksellisia ja niiden tarkoitusperien institutionaalisia eikä poliittisia; edistää siksi poliittisten valvontajärjestelmien perustamista ja riippumattoman perustuslakituomioistuimen harjoittamaa valvontaa ennen muutosten tekemistä perustuslakiin;

| 6. | painottaa, että parlamentaaristen vähemmistöjen voimassa olevien oikeuksien vahvistaminen sekä poliittisten puolueiden rahoitusta koskevien tiukkojen sääntöjen soveltaminen, jolla varmistetaan korkeatasoinen avoimuus, ovat ratkaisevan tärkeitä demokraattisen valvonnan ja tasapainoisen vallanjaon sekä kestävän demokratian mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

6.

painottaa, että parlamentaaristen vähemmistöjen voimassa olevien oikeuksien vahvistaminen sekä poliittisten puolueiden rahoitusta koskevien tiukkojen sääntöjen soveltaminen, jolla varmistetaan korkeatasoinen avoimuus, ovat ratkaisevan tärkeitä demokraattisen valvonnan ja tasapainoisen vallanjaon sekä kestävän demokratian mahdollistamiseksi;

| 7. | muistuttaa, että kansalaisyhteiskunnalla on myönteinen ja ennakoiva asema valtiovallan, poliittisten puolueiden ja kansalaisten välisessä vuorovaikutuksessa ja vallankaappausten tai oikeusvaltioperiaatteen noudattamatta jättämisen estämisessä; |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että kansalaisyhteiskunnalla on myönteinen ja ennakoiva asema valtiovallan, poliittisten puolueiden ja kansalaisten välisessä vuorovaikutuksessa ja vallankaappausten tai oikeusvaltioperiaatteen noudattamatta jättämisen estämisessä;

| 8. | painottaa vapaiden ja riippumattomien moniarvoisten tiedotusvälineiden merkitystä, koska ne voivat osaltaan edistää demokraattista valvontaa ja valtion vallanjaon tasapainottamista, ja niiden oikeuksien suojaamista tiedonvälityksen vapaudesta annetulla lailla; vaatii lopettamaan journalistien häirinnän, sillä heidän on voitava tehdä työtään riippumattomasti ilman väkivallan ja syytösten pelkoa, sekä vapauttamaan välittömästi kaikki työnsä vuoksi vangitut journalistit ja verkkopäiväkirjanpitäjät; vaatii tarkistamaan terrorismin ja ääriliikkeiden vastaista lainsäädäntöä sekä kansallista turvallisuutta, maanpetosta tai kumouksellisuutta koskevia lakeja, joita voidaan hyödyntää journalistien syytteeseen asettamiseen ja vangitsemiseen; |
| --- | --- |

8.

painottaa vapaiden ja riippumattomien moniarvoisten tiedotusvälineiden merkitystä, koska ne voivat osaltaan edistää demokraattista valvontaa ja valtion vallanjaon tasapainottamista, ja niiden oikeuksien suojaamista tiedonvälityksen vapaudesta annetulla lailla; vaatii lopettamaan journalistien häirinnän, sillä heidän on voitava tehdä työtään riippumattomasti ilman väkivallan ja syytösten pelkoa, sekä vapauttamaan välittömästi kaikki työnsä vuoksi vangitut journalistit ja verkkopäiväkirjanpitäjät; vaatii tarkistamaan terrorismin ja ääriliikkeiden vastaista lainsäädäntöä sekä kansallista turvallisuutta, maanpetosta tai kumouksellisuutta koskevia lakeja, joita voidaan hyödyntää journalistien syytteeseen asettamiseen ja vangitsemiseen;

| 9. | suosittelee voimakkaasti valtiorakenteiden ja instituutioiden vahvistamista, erityisesti oikeuslaitokseen liittyvien rakenteiden osalta; kehottaa kansallisia viranomaisia osoittamaan tähän tarvittavat keinot; huomauttaa, ettei tuomioistuimen määräämiä rangaistuksia ja tuomioita voida panna täytäntöön ilman luotettavaa vankeinhoitolaitosta, jonka riittävä rahoitus on turvattu ja jossa kunnioitetaan ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

9.

suosittelee voimakkaasti valtiorakenteiden ja instituutioiden vahvistamista, erityisesti oikeuslaitokseen liittyvien rakenteiden osalta; kehottaa kansallisia viranomaisia osoittamaan tähän tarvittavat keinot; huomauttaa, ettei tuomioistuimen määräämiä rangaistuksia ja tuomioita voida panna täytäntöön ilman luotettavaa vankeinhoitolaitosta, jonka riittävä rahoitus on turvattu ja jossa kunnioitetaan ihmisoikeuksia;

| 10. | katsoo, että Euroopan unionin on kiinnitettävä aiempaa enemmän huomiota niin sanottujen romahtaneiden valtioiden tilanteeseen hyvää kansainvälistä toimintatapaa epävakaissa valtioissa ja tilanteissa koskevien OECD:n periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että Euroopan unionin on kiinnitettävä aiempaa enemmän huomiota niin sanottujen romahtaneiden valtioiden tilanteeseen hyvää kansainvälistä toimintatapaa epävakaissa valtioissa ja tilanteissa koskevien OECD:n periaatteiden mukaisesti;

| 11. | vaatii talousalalle selkeää ja avointa lainsäädäntöä, jolla yhdessä riippumattoman oikeuslaitoksen kanssa luotaisiin luottamusta investointeihin ja joka näin edistäisi laajalti kestävää talouskehitystä; kehottaa kiinnittämään tässä yhteydessä erityistä huomiota omistusoikeuksiin ja korostaa sen merkitystä, että pannaan täytäntöön oikeus osallistua päätöksentekoon ja oikeus tiedonsaantiin sekä vastuuvelvollisuutta suhteessa kansalaisiin koskevat mekanismit, kuten avoin data, demokratian keskeisinä periaatteina; |
| --- | --- |

11.

vaatii talousalalle selkeää ja avointa lainsäädäntöä, jolla yhdessä riippumattoman oikeuslaitoksen kanssa luotaisiin luottamusta investointeihin ja joka näin edistäisi laajalti kestävää talouskehitystä; kehottaa kiinnittämään tässä yhteydessä erityistä huomiota omistusoikeuksiin ja korostaa sen merkitystä, että pannaan täytäntöön oikeus osallistua päätöksentekoon ja oikeus tiedonsaantiin sekä vastuuvelvollisuutta suhteessa kansalaisiin koskevat mekanismit, kuten avoin data, demokratian keskeisinä periaatteina;

| 12. | painottaa tarvetta vahvistaa koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen avulla oikeusjärjestelmästä (perustuslakituomioistuin, riippumaton kansallinen vaalilautakunta, tuomarit, syyttäjät, rikostutkintaosastot) vastaavien toimijoiden valmiuksia sekä institutionalisoida sisäisen koskemattomuuden valvontamekanismit; |
| --- | --- |

12.

painottaa tarvetta vahvistaa koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen avulla oikeusjärjestelmästä (perustuslakituomioistuin, riippumaton kansallinen vaalilautakunta, tuomarit, syyttäjät, rikostutkintaosastot) vastaavien toimijoiden valmiuksia sekä institutionalisoida sisäisen koskemattomuuden valvontamekanismit;

| 13. | suosittaa, että oikeuslaitoksen henkilöstölle perustetaan kurinpitotuomioistuin, jotta taataan tuomareiden riippumattomuus mahdollisten ylennysten ja nimitysten yhteydessä; |
| --- | --- |

13.

suosittaa, että oikeuslaitoksen henkilöstölle perustetaan kurinpitotuomioistuin, jotta taataan tuomareiden riippumattomuus mahdollisten ylennysten ja nimitysten yhteydessä;

| 14. | painottaa voimakasta tarvetta puuttua jokapäiväisiin ongelmiin, kuten köyhyyteen, kohtuuhintaisen terveydenhuollon puuttumiseen ja korruptioon, koska nämä vahvistavat kansalaisten käsitystä siitä, että demokratia ei ole parantanut elinoloja; |
| --- | --- |

14.

painottaa voimakasta tarvetta puuttua jokapäiväisiin ongelmiin, kuten köyhyyteen, kohtuuhintaisen terveydenhuollon puuttumiseen ja korruptioon, koska nämä vahvistavat kansalaisten käsitystä siitä, että demokratia ei ole parantanut elinoloja;

| 15. | on sitä mieltä, että vahva oikeuslaitos, jolla on riittävät resurssit, antaa suojan kaikkialla rehottavaa korruptiota vastaan; katsoo siksi, että oikeuslaitoksen ja poliisin henkilöstölle on maksettava asianmukaista palkkaa ja että se on suojattava kaikelta painostukselta, joka uhkaa sen puolueettomuutta tai rajoittaa sen tehtävien hoitamista; |
| --- | --- |

15.

on sitä mieltä, että vahva oikeuslaitos, jolla on riittävät resurssit, antaa suojan kaikkialla rehottavaa korruptiota vastaan; katsoo siksi, että oikeuslaitoksen ja poliisin henkilöstölle on maksettava asianmukaista palkkaa ja että se on suojattava kaikelta painostukselta, joka uhkaa sen puolueettomuutta tai rajoittaa sen tehtävien hoitamista;

| 16. | korostaa, että on tärkeää järjestää oikeus- ja poliisiviranomaisille inhimillisiin arvoihin ja etiikkaan perustuvaa korkealaatuista koulutusta, joka on demokraattisten periaatteiden, hyvän hallintotavan ja oikeusvaltioperiaatteen mukaista; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että on tärkeää järjestää oikeus- ja poliisiviranomaisille inhimillisiin arvoihin ja etiikkaan perustuvaa korkealaatuista koulutusta, joka on demokraattisten periaatteiden, hyvän hallintotavan ja oikeusvaltioperiaatteen mukaista;

| 17. | kehottaa perustamaan parlamentaarisia instituutioita ja mekanismeja, joilla aloitetaan yhteiskunnallisen tietoisuuden muutos tehokkaan suojan takaamiseksi korruptiota ja poliittista holhousta vastaan; suhtautuu myönteisesti Jakartassa marraskuussa 2012 annettuun julkilausumaan korruption vastaisia instituutioita koskevista periaatteista; painottaa tarvetta puuttua monissa valtioissa perustettujen korruption vastaisten instituutioiden toimien tehottomuuteen, joka johtuu pääasiassa niiden institutionaalisista järjestelyistä, toiminnallisen riippumattomuuden puutteesta toimeenpanovallan taholta, poliittisen tuen puutteesta, niiden rahoituslähteistä, niiden henkilöstön valintaa ja nimittämistä koskevista säännöistä ja niiden toimenpanovallasta; kehottaa kehittämään korruption vastaisten elinten riippumattomuutta ja tehokkuutta koskevia kansainvälisiä normeja, jotka laaditaan hallitusten välillä tavoitteena lopullinen hyväksyminen YK:n yleiskokouksessa ja joilla on vastaava laaja soveltamisala kuin kansallisia ihmisoikeusinstituutioita koskevilla Pariisin periaatteilla; korostaa, että näitä periaatteita olisi käytettävä vertaisarvioinnissa vastuunalaisuuden vertailuarvoina; |
| --- | --- |

17.

kehottaa perustamaan parlamentaarisia instituutioita ja mekanismeja, joilla aloitetaan yhteiskunnallisen tietoisuuden muutos tehokkaan suojan takaamiseksi korruptiota ja poliittista holhousta vastaan; suhtautuu myönteisesti Jakartassa marraskuussa 2012 annettuun julkilausumaan korruption vastaisia instituutioita koskevista periaatteista; painottaa tarvetta puuttua monissa valtioissa perustettujen korruption vastaisten instituutioiden toimien tehottomuuteen, joka johtuu pääasiassa niiden institutionaalisista järjestelyistä, toiminnallisen riippumattomuuden puutteesta toimeenpanovallan taholta, poliittisen tuen puutteesta, niiden rahoituslähteistä, niiden henkilöstön valintaa ja nimittämistä koskevista säännöistä ja niiden toimenpanovallasta; kehottaa kehittämään korruption vastaisten elinten riippumattomuutta ja tehokkuutta koskevia kansainvälisiä normeja, jotka laaditaan hallitusten välillä tavoitteena lopullinen hyväksyminen YK:n yleiskokouksessa ja joilla on vastaava laaja soveltamisala kuin kansallisia ihmisoikeusinstituutioita koskevilla Pariisin periaatteilla; korostaa, että näitä periaatteita olisi käytettävä vertaisarvioinnissa vastuunalaisuuden vertailuarvoina;

| 18. | tukee kansainvälisellä yleissopimuksella tai UNCAC-pöytäkirjalla perustettavaa korruption vastaista kansainvälistä komissiota, joka muodostaisi perustan kansainväliselle rikostutkijoiden elimelle, jolla on kansallisia lainvalvonta- ja syyttäjäviranomaisia vastaava toimivalta tutkia korruptiorikoksia ja asettaa niistä syytteeseen allekirjoittajavaltioiden alueella ja joka pystyy myös haastamaan henkilöitä kansallisiin rikostuomioistuimiin; |
| --- | --- |

18.

tukee kansainvälisellä yleissopimuksella tai UNCAC-pöytäkirjalla perustettavaa korruption vastaista kansainvälistä komissiota, joka muodostaisi perustan kansainväliselle rikostutkijoiden elimelle, jolla on kansallisia lainvalvonta- ja syyttäjäviranomaisia vastaava toimivalta tutkia korruptiorikoksia ja asettaa niistä syytteeseen allekirjoittajavaltioiden alueella ja joka pystyy myös haastamaan henkilöitä kansallisiin rikostuomioistuimiin;

| 19. | korostaa, että hyvän hallintotavan mukaiset oikeusperiaatteet ja -käytännöt on vakiinnutettava paikallistasolla, etenkin luomalla korkealaatuiset ja koko alueen kattavat oikeudelliset perusrakenteet; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että hyvän hallintotavan mukaiset oikeusperiaatteet ja -käytännöt on vakiinnutettava paikallistasolla, etenkin luomalla korkealaatuiset ja koko alueen kattavat oikeudelliset perusrakenteet;

| 20. | tukee oikeusjärjestelmien uudistamista koskevia aloitteita ja katsoo, että asiasta vastaavat EU:n edustustot, niiden kumppanit ja kansalaisyhteiskunta olisi otettava täysimääräisesti mukaan näihin uudistuksiin; |
| --- | --- |

20.

tukee oikeusjärjestelmien uudistamista koskevia aloitteita ja katsoo, että asiasta vastaavat EU:n edustustot, niiden kumppanit ja kansalaisyhteiskunta olisi otettava täysimääräisesti mukaan näihin uudistuksiin;

| 21. | kehottaa sisällyttämään kansalaiskasvatuksen kansallisiin opetusohjelmiin varhaisista ikävuosista alkaen, jotta edistetään vastuullisen, ihmisoikeuksista, demokratiasta ja oikeusvaltioperiaatteista tietoisen kulttuurin kehittymistä erityisesti korruption torjumiseksi; |
| --- | --- |

21.

kehottaa sisällyttämään kansalaiskasvatuksen kansallisiin opetusohjelmiin varhaisista ikävuosista alkaen, jotta edistetään vastuullisen, ihmisoikeuksista, demokratiasta ja oikeusvaltioperiaatteista tietoisen kulttuurin kehittymistä erityisesti korruption torjumiseksi;

| 22. | kehottaa sisällyttämään paikallisia osatekijöitä oikeuslaitoksen organisaatioon ja valtion yleiseen demokraattiseen järjestelmään, jotta varmistetaan kansalaisten suurempi yhteisvastuun tunne turvaten kuitenkin demokraattisten sääntöjen ja periaatteiden täysimääräinen kunnioitus; korostaa siksi paikallistasolla käytävän vuoropuhelun ja lähipoliisitoiminnan merkitystä rikkomusten ja rikosten ennaltaehkäisyssä ja tähdentää lisäksi, että oikeusvaltioperiaatteen ja oikeusjärjestelmän kunnioittamiselle ja puolustamiselle on saatava kansalaisten tuki; |
| --- | --- |

22.

kehottaa sisällyttämään paikallisia osatekijöitä oikeuslaitoksen organisaatioon ja valtion yleiseen demokraattiseen järjestelmään, jotta varmistetaan kansalaisten suurempi yhteisvastuun tunne turvaten kuitenkin demokraattisten sääntöjen ja periaatteiden täysimääräinen kunnioitus; korostaa siksi paikallistasolla käytävän vuoropuhelun ja lähipoliisitoiminnan merkitystä rikkomusten ja rikosten ennaltaehkäisyssä ja tähdentää lisäksi, että oikeusvaltioperiaatteen ja oikeusjärjestelmän kunnioittamiselle ja puolustamiselle on saatava kansalaisten tuki;

| 23. | painottaa kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICC) merkittävää asemaa tehokkaassa toiminnassa rankaisemattomuuden torjumiseksi; huomauttaa tässä yhteydessä, että kansainvälinen rikostuomioistuin ei korvaa toimintakykyistä kansallista tuomioistuinjärjestelmää; tukee ICC:n ja hallitusten – erityisesti Afrikan unionin valtioiden ja hallitusten päämiesten – välisen säännöllisen institutionaalisen vuoropuhelumekanismin perustamista rikostuomioistuimen nykyisen toiminnan kehittämiseksi siten, että otetaan huomioon Rooman perussäännön eri sopimuspuolten huolenilmaukset; |
| --- | --- |

23.

painottaa kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICC) merkittävää asemaa tehokkaassa toiminnassa rankaisemattomuuden torjumiseksi; huomauttaa tässä yhteydessä, että kansainvälinen rikostuomioistuin ei korvaa toimintakykyistä kansallista tuomioistuinjärjestelmää; tukee ICC:n ja hallitusten – erityisesti Afrikan unionin valtioiden ja hallitusten päämiesten – välisen säännöllisen institutionaalisen vuoropuhelumekanismin perustamista rikostuomioistuimen nykyisen toiminnan kehittämiseksi siten, että otetaan huomioon Rooman perussäännön eri sopimuspuolten huolenilmaukset;

| 24. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Afrikan unionin ja Euroopan unionin toimielimille, AKT-neuvostolle, Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisölle, Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestölle, eteläisen Afrikan kehitysyhteisölle ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. |
| --- | --- |

24.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Afrikan unionin ja Euroopan unionin toimielimille, AKT-neuvostolle, Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisölle, Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestölle, eteläisen Afrikan kehitysyhteisölle ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (4)

AKT-valtioiden etelä–etelä- ja kolmenvälistä yhteistyötä koskevista haasteista ja mahdollisuuksista

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Addis Abebassa 25.–27. marraskuuta 2013, |
| --- | --- |

—

kokoontui Addis Abebassa 25.–27. marraskuuta 2013,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) (5), sellaisena kuin sitä on ensimmäisen kerran muutettu Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 (6) ja sellaisena kuin sitä on toisen kerran muutettu Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010 (7) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) (5), sellaisena kuin sitä on ensimmäisen kerran muutettu Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 (6) ja sellaisena kuin sitä on toisen kerran muutettu Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010 (7)

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan, jossa säädetään seuraavaa: ”Unionin politiikan päätavoite tällä alalla on köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen. Unioni ottaa huomioon kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet toteuttaessaan muita sellaisia politiikkoja, jotka voivat vaikuttaa kehitysmaihin”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan, jossa säädetään seuraavaa: ”Unionin politiikan päätavoite tällä alalla on köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen. Unioni ottaa huomioon kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet toteuttaessaan muita sellaisia politiikkoja, jotka voivat vaikuttaa kehitysmaihin”,

| — | ottaa huomioon yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Budapestissä toukokuussa 2011 hyväksymän julistuksen Busanissa, Etelä-Koreassa vuonna 2011 järjestetystä neljännestä avun tuloksellisuutta käsittelevästä korkean tason foorumista (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Budapestissä toukokuussa 2011 hyväksymän julistuksen Busanissa, Etelä-Koreassa vuonna 2011 järjestetystä neljännestä avun tuloksellisuutta käsittelevästä korkean tason foorumista (8),

| — | ottaa huomioon Malabossa järjestetyn valtioiden ja hallitusten päämiesten seitsemännen huippukokouksen julistuksen ja erityisesti sen 18 kohdan, jossa kehotetaan kiinnittämään erityistä huomiota etelä–etelä- ja kolmenväliseen yhteistyöhön apuriippuvuuden lopettamiseksi (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Malabossa järjestetyn valtioiden ja hallitusten päämiesten seitsemännen huippukokouksen julistuksen ja erityisesti sen 18 kohdan, jossa kehotetaan kiinnittämään erityistä huomiota etelä–etelä- ja kolmenväliseen yhteistyöhön apuriippuvuuden lopettamiseksi (9),

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 hyväksytyn kehitystä edistävää tehokasta yhteistyötä koskevan Busanin kumppanuuden (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 hyväksytyn kehitystä edistävää tehokasta yhteistyötä koskevan Busanin kumppanuuden (10),

| — | ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2005 annetun avun tuloksellisuutta koskevan Pariisin julistuksen ja 4. syyskuuta 2008 hyväksytyn Accran toimintasuunnitelman (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2005 annetun avun tuloksellisuutta koskevan Pariisin julistuksen ja 4. syyskuuta 2008 hyväksytyn Accran toimintasuunnitelman (11),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston (ulkoasiat/kehitys) 14. toukokuuta 2012 pidetyn 3166. kokouksen päätelmät EU:n kehityspolitiikan vaikutuksen lisäämistä koskevasta muutosohjelmasta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston (ulkoasiat/kehitys) 14. toukokuuta 2012 pidetyn 3166. kokouksen päätelmät EU:n kehityspolitiikan vaikutuksen lisäämistä koskevasta muutosohjelmasta (12),

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 12. huhtikuuta 2012 päivätyn muistion Yhdistyneiden kansakuntien tukea etelä–etelä- ja kolmenväliselle yhteistyölle koskevien toimintaohjeiden kehyksestä (SSC/17/3) (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 12. huhtikuuta 2012 päivätyn muistion Yhdistyneiden kansakuntien tukea etelä–etelä- ja kolmenväliselle yhteistyölle koskevien toimintaohjeiden kehyksestä (SSC/17/3) (13),

| — | ottaa huomioon AKT–OIF-symposiumin etelä–etelä-yhteistyön vahvistamisesta ja sitä koskevista AKT-ryhmän haasteista ja mahdollisuuksista (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT–OIF-symposiumin etelä–etelä-yhteistyön vahvistamisesta ja sitä koskevista AKT-ryhmän haasteista ja mahdollisuuksista (14),

| — | ottaa huomioon 5. ja 6. maaliskuuta 2012 Brysselissä järjestetyn etelä–etelä- ja kolmenvälisen yhteistyön aloittamista käsittelevän kokouksen loppuasiakirjan (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. ja 6. maaliskuuta 2012 Brysselissä järjestetyn etelä–etelä- ja kolmenvälisen yhteistyön aloittamista käsittelevän kokouksen loppuasiakirjan (15),

| — | ottaa huomioon kolmenvälisestä yhteistyöstä Lissabonissa 16. ja 17. toukokuuta 2013 OECD:n ja Portugalin hallituksen järjestämän poliittisen vuoropuhelun päätelmät (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kolmenvälisestä yhteistyöstä Lissabonissa 16. ja 17. toukokuuta 2013 OECD:n ja Portugalin hallituksen järjestämän poliittisen vuoropuhelun päätelmät (16),

| — | ottaa huomioon etelä–etelä-yhteistyötä käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien korkean tason konferenssin hyväksymän Nairobin päätelmäasiakirjan (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon etelä–etelä-yhteistyötä käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien korkean tason konferenssin hyväksymän Nairobin päätelmäasiakirjan (17),

| — | ottaa huomioon UNDP:n, UNFPA:n, UNOPS:n, UNICEFin, UN Womenin ja Maailman elintarvikeohjelman johtokuntien etelä–etelä- ja kolmenvälisen yhteistyön tukemisesta 4. helmikuuta 2013 New Yorkissa pidetyn yhteisen kokouksen raportin (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UNDP:n, UNFPA:n, UNOPS:n, UNICEFin, UN Womenin ja Maailman elintarvikeohjelman johtokuntien etelä–etelä- ja kolmenvälisen yhteistyön tukemisesta 4. helmikuuta 2013 New Yorkissa pidetyn yhteisen kokouksen raportin (18),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta (19), ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhatjulistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta (19), ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhatjulistuksen,

| — | ottaa huomioon talouskehitys-, rahoitus- ja kauppavaliokunnan mietinnön AKT-valtioiden etelä–etelä- ja kolmenvälistä yhteistyötä koskevista haasteista ja mahdollisuuksista (AP101.516/13/fin), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talouskehitys-, rahoitus- ja kauppavaliokunnan mietinnön AKT-valtioiden etelä–etelä- ja kolmenvälistä yhteistyötä koskevista haasteista ja mahdollisuuksista (AP101.516/13/fin),

| A. | ottaa huomioon, että 2000-luvun ensimmäiselle vuosikymmenelle oli ominaista nopea talouskasvu etelän tärkeimmissä nousevan talouden maissa (Kiina, Intia, Brasilia, Argentiina, Indonesia, Etelä-Afrikka jne.), jotka vakiinnuttavat jatkuvasti paikkaansa kehitysyhteistyön tärkeimpinä toimijoina ja joiden osuus maailman BKT:stä oli OECD:n arvioiden mukaan vuonna 2010 lähes 50 prosenttia verrattuna 36 prosenttiin kymmenen vuotta sitten; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 2000-luvun ensimmäiselle vuosikymmenelle oli ominaista nopea talouskasvu etelän tärkeimmissä nousevan talouden maissa (Kiina, Intia, Brasilia, Argentiina, Indonesia, Etelä-Afrikka jne.), jotka vakiinnuttavat jatkuvasti paikkaansa kehitysyhteistyön tärkeimpinä toimijoina ja joiden osuus maailman BKT:stä oli OECD:n arvioiden mukaan vuonna 2010 lähes 50 prosenttia verrattuna 36 prosenttiin kymmenen vuotta sitten;

| B. | ottaa huomioon, että tässä yhteydessä ja kehitykseen liittyvien haasteiden perusteella AKT-maat ovat enenevässä määrin omaksuneet etelä–etelä-kumppanuutta koskevia lähestymistapoja, jotka kattavat rahoitusvirtojen lisäksi myös kokemusten jakamisen, teknologian siirron, etuuskohtelun markkinoille pääsyssä ja kauppaa koskevat lähestymistavat, jotka tukevat toinen toisiaan; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että tässä yhteydessä ja kehitykseen liittyvien haasteiden perusteella AKT-maat ovat enenevässä määrin omaksuneet etelä–etelä-kumppanuutta koskevia lähestymistapoja, jotka kattavat rahoitusvirtojen lisäksi myös kokemusten jakamisen, teknologian siirron, etuuskohtelun markkinoille pääsyssä ja kauppaa koskevat lähestymistavat, jotka tukevat toinen toisiaan;

| C. | katsoo, että etelä–etelä-yhteistyön tulevaisuus riippuu yhteisistä toimenpiteistä, joilla edistetään kaikkien osallistujamaiden kehitystä ja annetaan vastauksia yhteisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että etelä–etelä-yhteistyön tulevaisuus riippuu yhteisistä toimenpiteistä, joilla edistetään kaikkien osallistujamaiden kehitystä ja annetaan vastauksia yhteisiin haasteisiin;

| D. | katsoo, että AKT-maiden ratifioimien talouskumppanuussopimusten on oltava väline Euroopan unionin kumppanimaiden kehittämiseen erityisesti niiden talouksia monipuolistamalla ja parantamalla AKT-maiden välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että AKT-maiden ratifioimien talouskumppanuussopimusten on oltava väline Euroopan unionin kumppanimaiden kehittämiseen erityisesti niiden talouksia monipuolistamalla ja parantamalla AKT-maiden välistä yhteistyötä;

| E. | ottaa huomioon, että AKT-maat ovat ottaneet aiempaa enemmän huomioon uusia tapoja saavuttaa köyhyyden poistamista ja kestävän kehityksen toteuttamista koskevat tavoitteet aiempaa alueellisemmassa mittakaavassa ja horisontaalisten kumppanuuksien avulla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että AKT-maat ovat ottaneet aiempaa enemmän huomioon uusia tapoja saavuttaa köyhyyden poistamista ja kestävän kehityksen toteuttamista koskevat tavoitteet aiempaa alueellisemmassa mittakaavassa ja horisontaalisten kumppanuuksien avulla;

| F. | katsoo, että kolmenvälinen yhteistyö on prosessi, johon kuuluu pohjoisen maan tukemaa etelä–etelä-yhteistyötä ja joka eroaa pelkistä teknisistä yhteistyöohjelmista siten, että siinä jokainen toimija määrittää oman osuutensa omien suhteellisten etujensa perusteella ja kantaa siten osan kehitystuloksia koskevasta vastuusta; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että kolmenvälinen yhteistyö on prosessi, johon kuuluu pohjoisen maan tukemaa etelä–etelä-yhteistyötä ja joka eroaa pelkistä teknisistä yhteistyöohjelmista siten, että siinä jokainen toimija määrittää oman osuutensa omien suhteellisten etujensa perusteella ja kantaa siten osan kehitystuloksia koskevasta vastuusta;

| G. | katsoo, että etelä–etelä-yhteistyön olisi oltava entistä avoimempaa ja että paikallisten kansalaisjärjestöjen osallistumista olisi lisättävä; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että etelä–etelä-yhteistyön olisi oltava entistä avoimempaa ja että paikallisten kansalaisjärjestöjen osallistumista olisi lisättävä;

| H. | katsoo, että vuosituhannen kehitystavoitteissa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty huomattavasti mutta edistys on ollut erittäin epätasaista; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että vuosituhannen kehitystavoitteissa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty huomattavasti mutta edistys on ollut erittäin epätasaista;

| I. | katsoo, että pohjoisen mailla on omia etuja ajettavanaan etelä–etelä- ja kolmenvälisen yhteistyön onnistumisen varmistamisessa; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että pohjoisen mailla on omia etuja ajettavanaan etelä–etelä- ja kolmenvälisen yhteistyön onnistumisen varmistamisessa;

| J. | ottaa huomioon, että suorien ulkomaisten investointien osuus kehittyvien maiden välillä oli 16 prosenttia maailmanlaajuisesta kokonaismäärästä vuonna 2010 (noin 210 miljardia Yhdysvaltain dollaria verrattuna 187 miljardiin Yhdysvaltain dollariin vuonna 2008) ja että edelleen on hyödyntämättä mahdollisuuksia laajemman rajatylittävän taloudellisen etelä–etelä-yhdentymisen osalta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että suorien ulkomaisten investointien osuus kehittyvien maiden välillä oli 16 prosenttia maailmanlaajuisesta kokonaismäärästä vuonna 2010 (noin 210 miljardia Yhdysvaltain dollaria verrattuna 187 miljardiin Yhdysvaltain dollariin vuonna 2008) ja että edelleen on hyödyntämättä mahdollisuuksia laajemman rajatylittävän taloudellisen etelä–etelä-yhdentymisen osalta;

| K. | ottaa huomioon, että YK:n pääsihteerin raportin mukaan etelä–etelä-kehitysyhteistyö on kasvanut nopeasti ja että vuonna 2008 sen määrä oli 16,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria, missä on 63 prosentin kasvu vuoteen 2006 verrattuna; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että YK:n pääsihteerin raportin mukaan etelä–etelä-kehitysyhteistyö on kasvanut nopeasti ja että vuonna 2008 sen määrä oli 16,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria, missä on 63 prosentin kasvu vuoteen 2006 verrattuna;

| 1. | katsoo, että etelä–etelä- ja kolmenvälisen yhteistyön luonne ja soveltamisala ovat erilaisia, mutta niillä molemmilla voidaan luoda uudenlaisia foorumeita ja uusia yhteistyötapoja, joiden avulla etelän nousevan talouden maat pystyvät välittämään vähemmän kehittyneille maille ja erityisesti vähiten kehittyneille maille onnistumisen kokemuksiaan ja epäonnistumisistaan saatuja oppeja sekä tarjoamaan niille kehitysapua; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että etelä–etelä- ja kolmenvälisen yhteistyön luonne ja soveltamisala ovat erilaisia, mutta niillä molemmilla voidaan luoda uudenlaisia foorumeita ja uusia yhteistyötapoja, joiden avulla etelän nousevan talouden maat pystyvät välittämään vähemmän kehittyneille maille ja erityisesti vähiten kehittyneille maille onnistumisen kokemuksiaan ja epäonnistumisistaan saatuja oppeja sekä tarjoamaan niille kehitysapua;

| 2. | panee merkille, että nousevan talouden maat (Kiina, Intia, Brasilia, Turkki, Marokko, Persianlahden maat jne.) investoivat erittäin voimakkaasti AKT-maihin ja että niitä pitäisi kannustaa käyttämään asemaansa keskeisten kansainvälistenongelmien käsittelyssä talouden elpymisestä elintarviketurvaan, ihmisoikeuksiin ja ilmastonmuutokseen; |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että nousevan talouden maat (Kiina, Intia, Brasilia, Turkki, Marokko, Persianlahden maat jne.) investoivat erittäin voimakkaasti AKT-maihin ja että niitä pitäisi kannustaa käyttämään asemaansa keskeisten kansainvälistenongelmien käsittelyssä talouden elpymisestä elintarviketurvaan, ihmisoikeuksiin ja ilmastonmuutokseen;

| 3. | toteaa, että AKT-mailla on hallussaan niiden alueelle erityistä teknistä tietotaitoa maantieteellisen läheisyyden ja alueellisen täydentävyyden lisääntymisen vuoksi, vaikka kaupassa onkin edelleen epätasapainoa, kuten Kiinan ja Afrikan tapauksessa; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että AKT-mailla on hallussaan niiden alueelle erityistä teknistä tietotaitoa maantieteellisen läheisyyden ja alueellisen täydentävyyden lisääntymisen vuoksi, vaikka kaupassa onkin edelleen epätasapainoa, kuten Kiinan ja Afrikan tapauksessa;

| 4. | pitää valitettavana AKT-maiden ja nousevan talouden maiden välisen kaupan rakennetta, joka ei muutu laadullisesti, koska AKT-maat ovat edelleen muiden maiden teollisuuskasvun edistämiseen käytettävien hyödykkeiden ja raaka-aineiden lähteitä; vaatii kyseisiä maita osoittamaan kykynsä edistää uusia kehitysmekanismien ja varojen käyttöönoton muotoja, jotta taloudellisilla suhteilla nousevan talouden maiden kanssa voitaisiin tukea talouden rakenteellista monipuolistamista; |
| --- | --- |

4.

pitää valitettavana AKT-maiden ja nousevan talouden maiden välisen kaupan rakennetta, joka ei muutu laadullisesti, koska AKT-maat ovat edelleen muiden maiden teollisuuskasvun edistämiseen käytettävien hyödykkeiden ja raaka-aineiden lähteitä; vaatii kyseisiä maita osoittamaan kykynsä edistää uusia kehitysmekanismien ja varojen käyttöönoton muotoja, jotta taloudellisilla suhteilla nousevan talouden maiden kanssa voitaisiin tukea talouden rakenteellista monipuolistamista;

| 5. | kehottaa nykyisiä kauppakumppaneita auttamaan sellaisten alojen koulutuksessa ja investoinneissa, jotka lisäävät AKT-maiden ja muiden etelän maiden tuotteiden arvoa, jotta ne voivat kehittää taitoja ja saada resursseistaan parhaan arvon kestävää tulevaa kasvua varten; |
| --- | --- |

5.

kehottaa nykyisiä kauppakumppaneita auttamaan sellaisten alojen koulutuksessa ja investoinneissa, jotka lisäävät AKT-maiden ja muiden etelän maiden tuotteiden arvoa, jotta ne voivat kehittää taitoja ja saada resursseistaan parhaan arvon kestävää tulevaa kasvua varten;

| 6. | kehottaa siksi Euroopan unionia tukemaan etelä–etelä-kehitysyhteistyötä, joka on täysin yhteisen edun ja yhdenvertaisuuden periaatteiden mukaista ja jossa otetaan huomioon kahden osapuolen välisissä kumppanuuksissa esiintyvä epätasapaino; katsoo, että pelkkä raaka-aineiden myyminen olisi estettävä ja että luonnonvarojen oikeudenmukaista kauppaa ja erityisesti koulutuksen, tiedon ja teknologian siirtoa olisi tuettava; |
| --- | --- |

6.

kehottaa siksi Euroopan unionia tukemaan etelä–etelä-kehitysyhteistyötä, joka on täysin yhteisen edun ja yhdenvertaisuuden periaatteiden mukaista ja jossa otetaan huomioon kahden osapuolen välisissä kumppanuuksissa esiintyvä epätasapaino; katsoo, että pelkkä raaka-aineiden myyminen olisi estettävä ja että luonnonvarojen oikeudenmukaista kauppaa ja erityisesti koulutuksen, tiedon ja teknologian siirtoa olisi tuettava;

| 7. | katsoo, että kolmenväliset yhteistyöhankkeet tarjoavat Euroopan unionille lisämahdollisuuksia edistää kestäviä kumppanuuksia AKT-maiden kanssa; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että kolmenväliset yhteistyöhankkeet tarjoavat Euroopan unionille lisämahdollisuuksia edistää kestäviä kumppanuuksia AKT-maiden kanssa;

| 8. | kannustaa kehittämään innovatiivista rahoitusta, kuten vaihtoehtoa, jossa otetaan käyttöön ”saastuttaja maksaa” -periaatteeseen perustuva hiilivero, koska kehittyneet ja nousevan talouden maat ovat usein hiilidioksidipäästöjen suuri, vaikkakaan ei ainoa, lähde niiden nopean teollistumisen vuoksi; kiittää tämän osalta EU:n jäsenvaltioita niiden ponnistuksista luopua asteittain fossiilisista polttoaineista unionin ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevien kansainvälisten sitoumusten mukaisesti ja kannustaa keskittymään kolmenvälisessä yhteistyössä uusiutuvien energialähteiden ja vihreiden teknologioiden käytön edistämiseen osana kestävää eri energialähteiden käyttöä; |
| --- | --- |

8.

kannustaa kehittämään innovatiivista rahoitusta, kuten vaihtoehtoa, jossa otetaan käyttöön ”saastuttaja maksaa” -periaatteeseen perustuva hiilivero, koska kehittyneet ja nousevan talouden maat ovat usein hiilidioksidipäästöjen suuri, vaikkakaan ei ainoa, lähde niiden nopean teollistumisen vuoksi; kiittää tämän osalta EU:n jäsenvaltioita niiden ponnistuksista luopua asteittain fossiilisista polttoaineista unionin ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevien kansainvälisten sitoumusten mukaisesti ja kannustaa keskittymään kolmenvälisessä yhteistyössä uusiutuvien energialähteiden ja vihreiden teknologioiden käytön edistämiseen osana kestävää eri energialähteiden käyttöä;

| 9. | kehottaa komissiota ja Euroopan investointipankkia lisäämään rahoitustaan kolmenvälisille yhteistyöaloitteille erityisesti sellaisten maiden välillä, joilla on yhteinen raja; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota ja Euroopan investointipankkia lisäämään rahoitustaan kolmenvälisille yhteistyöaloitteille erityisesti sellaisten maiden välillä, joilla on yhteinen raja;

| 10. | kannustaa kaikkia sidosryhmiä edistämään AKT-maiden valmiuksien pitkän aikavälin vahvistamista panemalla täytäntöön kolmenvälistä yhteistyötä, jossa hyödynnetään eri kehitysyhteistyötoimijoiden suhteellisia etuja ja täydentävyyksiä ja yhdistetään maat yhteisellä maailmanlaajuisen köyhyyden poistamista ja kestävän kehityksen edistämistä koskevalla suunnitelmalla; |
| --- | --- |

10.

kannustaa kaikkia sidosryhmiä edistämään AKT-maiden valmiuksien pitkän aikavälin vahvistamista panemalla täytäntöön kolmenvälistä yhteistyötä, jossa hyödynnetään eri kehitysyhteistyötoimijoiden suhteellisia etuja ja täydentävyyksiä ja yhdistetään maat yhteisellä maailmanlaajuisen köyhyyden poistamista ja kestävän kehityksen edistämistä koskevalla suunnitelmalla;

| 11. | katsoo, että etelä–etelä- ja kolmenvälisessä yhteistyössä olisi keskityttävä myös rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan, jotta voidaan luoda oikeusvaltioon perustuvaa kestävää talouskehitystä; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että etelä–etelä- ja kolmenvälisessä yhteistyössä olisi keskityttävä myös rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan, jotta voidaan luoda oikeusvaltioon perustuvaa kestävää talouskehitystä;

| 12. | katsoo, että etelä–etelä-yhteistyöllä ja kolmenvälisellä yhteistyöllä olisi edistettävä luonnonvarojen ja raaka-aineiden kestävää ja taloudellisesti toteuttamiskelpoista käyttöä; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että etelä–etelä-yhteistyöllä ja kolmenvälisellä yhteistyöllä olisi edistettävä luonnonvarojen ja raaka-aineiden kestävää ja taloudellisesti toteuttamiskelpoista käyttöä;

| 13. | muistuttaa, että konkreettisten hyötyjen saamiseksi kansalaisille etelä–etelä- ja kolmenvälistä yhteistyötä on kehitettävä täydennyksenä ennakoiville julkisille, yksityisille ja yhdistetyille investoinneille yleishyödyllisiin palveluihin, joita ovat muun muassa liikenne, energia, erityisesti sähköntoimitus ja sähkön saatavuus ja tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuri, ja tuettava monilla kasvua edistävillä julkisilla toimenpiteillä, muun muassa asianmukaisella verotusjärjestelmällä ja asianmukaisella hajauttamisen tasolla, jotta alueiden ja paikallisyhteisöjen vaikutusmahdollisuuksia voidaan lisätä; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että konkreettisten hyötyjen saamiseksi kansalaisille etelä–etelä- ja kolmenvälistä yhteistyötä on kehitettävä täydennyksenä ennakoiville julkisille, yksityisille ja yhdistetyille investoinneille yleishyödyllisiin palveluihin, joita ovat muun muassa liikenne, energia, erityisesti sähköntoimitus ja sähkön saatavuus ja tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuri, ja tuettava monilla kasvua edistävillä julkisilla toimenpiteillä, muun muassa asianmukaisella verotusjärjestelmällä ja asianmukaisella hajauttamisen tasolla, jotta alueiden ja paikallisyhteisöjen vaikutusmahdollisuuksia voidaan lisätä;

| 14. | toteaa, että sisäisten resurssien heikon käyttöönoton ja kehitysavun määrän vähenemisen vuoksi etelä–etelä-yhteistyöstä saatu rahoitus on pelastanut monen AKT-maan, joilla on valtavat rahoitustarpeet; pitää kuitenkin valitettavana, että kyseiselle rahoitukselle on ominaista voimakas keskittyminen luonnonvarojen hyödyntämiseen ja mineraalivarojen louhimiseen; |
| --- | --- |

14.

toteaa, että sisäisten resurssien heikon käyttöönoton ja kehitysavun määrän vähenemisen vuoksi etelä–etelä-yhteistyöstä saatu rahoitus on pelastanut monen AKT-maan, joilla on valtavat rahoitustarpeet; pitää kuitenkin valitettavana, että kyseiselle rahoitukselle on ominaista voimakas keskittyminen luonnonvarojen hyödyntämiseen ja mineraalivarojen louhimiseen;

| 15. | katsoo, että kehitysapu- ja kehitysyhteistyöhankkeissa olisi keskityttävä enemmän AKT-maiden sisäisten resurssien paremman käytön edistämiseen; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että kehitysapu- ja kehitysyhteistyöhankkeissa olisi keskityttävä enemmän AKT-maiden sisäisten resurssien paremman käytön edistämiseen;

| 16. | kannustaa laajentamaan etelä–etelä- ja kolmenvälistä yhteistyötä aloille, joilla edistetään kestävää kehitystä, esimerkiksi hyvään hallintoon; |
| --- | --- |

16.

kannustaa laajentamaan etelä–etelä- ja kolmenvälistä yhteistyötä aloille, joilla edistetään kestävää kehitystä, esimerkiksi hyvään hallintoon;

| 17. | korostaa, että on vahvistettava AKT-maiden valmiuksia laatia ja panna täytäntöön keskinäisesti tukevaa kehitystä koskevaa lainsäädäntöä, jolla taataan ihmisoikeuksien, hyvän hallinnon, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, oikeudenmukaisuuden ja demokratian kunnioittaminen sekä ympäristön kunnioittaminen ja suojelu; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että on vahvistettava AKT-maiden valmiuksia laatia ja panna täytäntöön keskinäisesti tukevaa kehitystä koskevaa lainsäädäntöä, jolla taataan ihmisoikeuksien, hyvän hallinnon, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, oikeudenmukaisuuden ja demokratian kunnioittaminen sekä ympäristön kunnioittaminen ja suojelu;

| 18. | katsoo, että AKT-maiden on voitava käsitellä ympäristöhaasteita, kuten ilmastonmuutosta, energiaa, ympäristön huononemista ja luonnon monimuotoisuuden vähenemistä, erityisesti käyttämällä luonnonvarojen hyödyntämiseen tarkoitettua rahoitusta ja että se on tehtävä kestävästi; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että AKT-maiden on voitava käsitellä ympäristöhaasteita, kuten ilmastonmuutosta, energiaa, ympäristön huononemista ja luonnon monimuotoisuuden vähenemistä, erityisesti käyttämällä luonnonvarojen hyödyntämiseen tarkoitettua rahoitusta ja että se on tehtävä kestävästi;

| 19. | katsoo, että tehokasta kehitysyhteistyötä koskeva maailmanlaajuinen kumppanuus voi tarjota kumppaneille, joilla on samat periaatteet ja joiden sitoumukset on määritelty asianmukaisesti, foorumin konkreettisten kehitystulosten saavuttamiseen selvittämällä suhteellisia etuja ja täydentävyyksiä ja parantamalla avoimuutta kyseessä oleviin prosesseihin osallistuvien paikallisten ja alueellisten toimijoiden kulujen, etujen saamisen ja vastuuvelvollisuuden osalta; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että tehokasta kehitysyhteistyötä koskeva maailmanlaajuinen kumppanuus voi tarjota kumppaneille, joilla on samat periaatteet ja joiden sitoumukset on määritelty asianmukaisesti, foorumin konkreettisten kehitystulosten saavuttamiseen selvittämällä suhteellisia etuja ja täydentävyyksiä ja parantamalla avoimuutta kyseessä oleviin prosesseihin osallistuvien paikallisten ja alueellisten toimijoiden kulujen, etujen saamisen ja vastuuvelvollisuuden osalta;

| 20. | korostaa, että perinteiset avunantajat antavat edelleen eniten apua AKT-maille ja kauppakumppaneille ja että EU ja sen jäsenvaltiot ovat vahvistaneet uudelleen sitoumuksensa lahjoittaa 0,7 prosenttia bruttokansantulostaan, jotta vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisprosessia voidaan nopeuttaa vuonna 2015 ja sen jälkeen; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että perinteiset avunantajat antavat edelleen eniten apua AKT-maille ja kauppakumppaneille ja että EU ja sen jäsenvaltiot ovat vahvistaneet uudelleen sitoumuksensa lahjoittaa 0,7 prosenttia bruttokansantulostaan, jotta vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisprosessia voidaan nopeuttaa vuonna 2015 ja sen jälkeen;

| 21. | kannustaa muodostamaan kumppanuuksia erityisaloilla ja erityistoimenpiteitä varten, jotta kansainvälisiin päätöksiin voidaan vaikuttaa aiempaa enemmän; kehottaa sidosryhmiä ottamaan huomioon näiden uusien yhteistyömuotojen kestävyyden ja kiinnittämään huomiota tiedon ja teknologian siirtoa koskeviin keskeisiin kysymyksiin ja ympäristön suojeluun niiden rajojen ulkopuolella; |
| --- | --- |

21.

kannustaa muodostamaan kumppanuuksia erityisaloilla ja erityistoimenpiteitä varten, jotta kansainvälisiin päätöksiin voidaan vaikuttaa aiempaa enemmän; kehottaa sidosryhmiä ottamaan huomioon näiden uusien yhteistyömuotojen kestävyyden ja kiinnittämään huomiota tiedon ja teknologian siirtoa koskeviin keskeisiin kysymyksiin ja ympäristön suojeluun niiden rajojen ulkopuolella;

| 22. | katsoo, että alueellisen yhdentymisen uudet muodot edellyttävät kehityshankkeiden siirtämistä paikallisille ja alueellisille toimijoille; |
| --- | --- |

22.

katsoo, että alueellisen yhdentymisen uudet muodot edellyttävät kehityshankkeiden siirtämistä paikallisille ja alueellisille toimijoille;

| 23. | korostaa, että tutkimukselle ja innovoinnille on annettava huomattava asema neuvottelemalla kansainvälisten suhteiden puitteissa kehitystä koskevalle tutkimukselle suotuisista järjestelyistä; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että tutkimukselle ja innovoinnille on annettava huomattava asema neuvottelemalla kansainvälisten suhteiden puitteissa kehitystä koskevalle tutkimukselle suotuisista järjestelyistä;

| 24. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille, panafrikkalaiselle parlamentille, kansallisille ja alueellisille parlamenteille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille. |
| --- | --- |

24.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille, panafrikkalaiselle parlamentille, kansallisille ja alueellisille parlamenteille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (20)

laiduntamisen sosiaalisista ja ympäristöön kohdistuvista vaikutuksista AKT-valtioissa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Addis Abebassa, Etiopiassa, 25.–27. marraskuuta 2013, |
| --- | --- |

—

kokoontui Addis Abebassa, Etiopiassa, 25.–27. marraskuuta 2013,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon paimentolaisyhteisöjen elämän, elinkeinojen ja oikeuksien turvaamisesta, suojelusta ja parantamisesta annetun Afrikan unionin laiduntamista Afrikassa koskevan poliittisen kehyksen, joka annettiin Afrikan maatalousministerien konferenssissa lokakuussa 2010 ja hyväksyttiin toimeenpanoneuvoston 18. sääntömääräisessä istunnossa Addis Abebassa tammikuussa 2011 (asiakirja EX.CL/631 XVIII), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon paimentolaisyhteisöjen elämän, elinkeinojen ja oikeuksien turvaamisesta, suojelusta ja parantamisesta annetun Afrikan unionin laiduntamista Afrikassa koskevan poliittisen kehyksen, joka annettiin Afrikan maatalousministerien konferenssissa lokakuussa 2010 ja hyväksyttiin toimeenpanoneuvoston 18. sääntömääräisessä istunnossa Addis Abebassa tammikuussa 2011 (asiakirja EX.CL/631 XVIII),

| — | ottaa huomioon laidunkarjan osuudesta turvallisuudessa ja kehityksessä 29. toukokuuta 2013 annetun N’Djamenan julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon laidunkarjan osuudesta turvallisuudessa ja kehityksessä 29. toukokuuta 2013 annetun N’Djamenan julistuksen,

| — | ottaa huomioon maataloudesta, maasta ja karjasta vastaavien ministerien Afrikan unionin yhteiskonferenssissa vuonna 2009 hyväksymät Afrikan maapolitiikkaa koskevat puitteet ja ohjeet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maataloudesta, maasta ja karjasta vastaavien ministerien Afrikan unionin yhteiskonferenssissa vuonna 2009 hyväksymät Afrikan maapolitiikkaa koskevat puitteet ja ohjeet,

| — | ottaa huomioon laiduntamisen vuodenaikojen mukaisen siirtymisen sääntelystä Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisöön kuuluvien maiden välillä tehdyn Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön valtionpäämiesten päätöksen A/DEC.5/10/98, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon laiduntamisen vuodenaikojen mukaisen siirtymisen sääntelystä Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisöön kuuluvien maiden välillä tehdyn Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön valtionpäämiesten päätöksen A/DEC.5/10/98,

| — | ottaa huomioon Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisöön kuuluvien valtioiden 19. tammikuuta 2005 Abujassa hyväksytyn maatalouspolitiikan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisöön kuuluvien valtioiden 19. tammikuuta 2005 Abujassa hyväksytyn maatalouspolitiikan,

| — | ottaa huomioon lisälailla nro 03/2001 10. joulukuuta 2001 hyväksytyn Länsi-Afrikan talous- ja rahaliiton maatalouspolitiikan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lisälailla nro 03/2001 10. joulukuuta 2001 hyväksytyn Länsi-Afrikan talous- ja rahaliiton maatalouspolitiikan,

| — | ottaa huomioon joulukuussa 2009 laaditun itäisen ja eteläisen Afrikan yhteismarkkinoiden luonnoksen elintarviketurvaa laidunalueilla koskevasta poliittisesta kehyksestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon joulukuussa 2009 laaditun itäisen ja eteläisen Afrikan yhteismarkkinoiden luonnoksen elintarviketurvaa laidunalueilla koskevasta poliittisesta kehyksestä,

| — | ottaa huomioon joulukuussa 2009 hyväksyt eläinten terveyttä ja kauppaa koskevan Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestön aluepoliittisen kehyksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon joulukuussa 2009 hyväksyt eläinten terveyttä ja kauppaa koskevan Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestön aluepoliittisen kehyksen,

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) ja erityisesti sen 32 artiklan 1 kohdan ympäristöstä ja luonnonvaroista, 32A artiklan ilmastonmuutoksesta, 31 artiklan sukupuoleen liittyvistä kysymyksistä ja 23 artiklan talousalan kehittymisestä, joka kattaa maaseutustrategia ja maataloustuotannon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) ja erityisesti sen 32 artiklan 1 kohdan ympäristöstä ja luonnonvaroista, 32A artiklan ilmastonmuutoksesta, 31 artiklan sukupuoleen liittyvistä kysymyksistä ja 23 artiklan talousalan kehittymisestä, joka kattaa maaseutustrategia ja maataloustuotannon,

| — | ottaa huomioon maaliskuussa 2013 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle aiheesta ”Ulkomaanavulla parannusta äitien ja lasten ravitsemukseen: EU:n toimintakehys” (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maaliskuussa 2013 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle aiheesta ”Ulkomaanavulla parannusta äitien ja lasten ravitsemukseen: EU:n toimintakehys” (COM(2013)0141),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle aiheesta ”Selviytymiskyvyn kehittäminen hyödyntämällä ruokaturvakriiseistä saatuja kokemuksia” (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle aiheesta ”Selviytymiskyvyn kehittäminen hyödyntämällä ruokaturvakriiseistä saatuja kokemuksia” (COM(2012)0586),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille EU:n poliittisesta toimintakehyksestä kehitysmaiden auttamiseksi selviämään elintarviketurvaan liittyvistä haasteista (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille EU:n poliittisesta toimintakehyksestä kehitysmaiden auttamiseksi selviämään elintarviketurvaan liittyvistä haasteista (COM(2010)0127),

| — | ottaa huomioon elintarvike- ja ravitsemuskriisiä käsittelevät EU-johtoiset AGIR- ja SHARE-aloitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarvike- ja ravitsemuskriisiä käsittelevät EU-johtoiset AGIR- ja SHARE-aloitteet,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) raportin ”World Livestock 2011: Livestock in food security” (Rooma, 2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) raportin ”World Livestock 2011: Livestock in food security” (Rooma, 2012),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen (yleiskokouksen 13. syyskuuta 2007 hyväksymä (päätöslauselma A/RES/66/142)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen (yleiskokouksen 13. syyskuuta 2007 hyväksymä (päätöslauselma A/RES/66/142)),

| — | ottaa huomion Eurooppa-neuvoston alkuperäiskansoista 18. marraskuuta 2002 antamat päätelmät (13466/02), |
| --- | --- |

—

ottaa huomion Eurooppa-neuvoston alkuperäiskansoista 18. marraskuuta 2002 antamat päätelmät (13466/02),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien vuonna 2000 laatimat kehitysyhteistyön vuosituhattavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien vuonna 2000 laatimat kehitysyhteistyön vuosituhattavoitteet,

| — | ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.526/13/lop.), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.526/13/lop.),

| A. | ottaa huomioon, että Afrikassa elää noin 268 miljoonaa paimentolaista, ja ottaa huomioon, että joillakin alueilla laiduntaminen on pääelinkeino; ottaa huomioon, että laidunalueet kattavat lähes 40 prosenttia Afrikan mantereesta, ja ottaa huomioon, että laiduntaminen on joillakin alueilla tärkein toiminto ja että esimerkiksi Nigerissä karjapääoma on arvioiden mukaan 2 000 miljardia CFA-frangia ja alan tulot ovat 21 prosenttia maan vientivaroista; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Afrikassa elää noin 268 miljoonaa paimentolaista, ja ottaa huomioon, että joillakin alueilla laiduntaminen on pääelinkeino; ottaa huomioon, että laidunalueet kattavat lähes 40 prosenttia Afrikan mantereesta, ja ottaa huomioon, että laiduntaminen on joillakin alueilla tärkein toiminto ja että esimerkiksi Nigerissä karjapääoma on arvioiden mukaan 2 000 miljardia CFA-frangia ja alan tulot ovat 21 prosenttia maan vientivaroista;

| B. | ottaa huomioon, että paimentolaisilla on vakiintunutta alkuperäistä tietoutta ja että he käyttävät sekä sosiaalisia verkostoja että uusia tieto- ja viestintätekniikoita etsiäkseen ravitsevimpia laidunmaita kuivilla ja puolikuivilla alueilla ja siirtääkseen strategisesti karjansa sinne hyödyntäen siten muihin tarkoituksiin sopimatonta viljelemätöntä maata; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että paimentolaisilla on vakiintunutta alkuperäistä tietoutta ja että he käyttävät sekä sosiaalisia verkostoja että uusia tieto- ja viestintätekniikoita etsiäkseen ravitsevimpia laidunmaita kuivilla ja puolikuivilla alueilla ja siirtääkseen strategisesti karjansa sinne hyödyntäen siten muihin tarkoituksiin sopimatonta viljelemätöntä maata;

| C. | katsoo, että tilastoja laiduntamisen osuudesta kansallisissa talouksissa tunnetaan vähän huolimatta niiden merkityksestä karjatuotannossa ja siihen liittyvien palvelujen verkoston luomisessa; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että tilastoja laiduntamisen osuudesta kansallisissa talouksissa tunnetaan vähän huolimatta niiden merkityksestä karjatuotannossa ja siihen liittyvien palvelujen verkoston luomisessa;

| D. | ottaa huomioon, että kuivien ja puolikuivien alueiden laiduntaminen on tuottoisampaa kuin paikallaan pysyvä karjatalous hehtaarikohtaisen liha- ja kalorituotannon perusteella, ja ottaa huomioon, että siten sillä autetaan ruokkimaan yhteisöjä ja edistetään elintarvike- ja ravitsemusturvaa ja sietokykyä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kuivien ja puolikuivien alueiden laiduntaminen on tuottoisampaa kuin paikallaan pysyvä karjatalous hehtaarikohtaisen liha- ja kalorituotannon perusteella, ja ottaa huomioon, että siten sillä autetaan ruokkimaan yhteisöjä ja edistetään elintarvike- ja ravitsemusturvaa ja sietokykyä;

| E. | katsoo, että liikkuva laiduntaminen kuivilla ja puolikuivilla alueilla voisi yhdessä laiduntamiseen käytettävien ruohoalueiden hiilidioksidin talteenoton kanssa vaikuttaa myönteisesti ympäristöön; katsoo toisaalta, että paikallaan pysyvien karjojen laiduntaminen johtaa ylilaiduntamiseen ja luonnon monimuotoisuuden häviämiseen, koska kasvit eivät pysty elpymään riittävästi; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että liikkuva laiduntaminen kuivilla ja puolikuivilla alueilla voisi yhdessä laiduntamiseen käytettävien ruohoalueiden hiilidioksidin talteenoton kanssa vaikuttaa myönteisesti ympäristöön; katsoo toisaalta, että paikallaan pysyvien karjojen laiduntaminen johtaa ylilaiduntamiseen ja luonnon monimuotoisuuden häviämiseen, koska kasvit eivät pysty elpymään riittävästi;

| F. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos lisää paimentolaisten alttiutta puutteelliselle elintarviketurvalle ja köyhyydelle huolimatta siitä, että paimentolaisten liikkuvuus tarkoittaa, että he pystyvät sopeutumaan ilmastonmuutokseen helpommin kuin paikallaan pysyvät karjankasvattajat; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos lisää paimentolaisten alttiutta puutteelliselle elintarviketurvalle ja köyhyydelle huolimatta siitä, että paimentolaisten liikkuvuus tarkoittaa, että he pystyvät sopeutumaan ilmastonmuutokseen helpommin kuin paikallaan pysyvät karjankasvattajat;

| G. | ottaa huomioon, että väestönkasvu lisää Afrikassa maatalousmaan tarvetta ja kaupungistumista ja että nämä tekijät saattavat rajoittaa eläinten liikkuvuutta, ja katsoo, että kaavamääräysten ja -suunnitelmien huolellinen hallinnointi ja laatiminen ovat siksi erityisen tärkeitä eläinten liikkuvuuden säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että väestönkasvu lisää Afrikassa maatalousmaan tarvetta ja kaupungistumista ja että nämä tekijät saattavat rajoittaa eläinten liikkuvuutta, ja katsoo, että kaavamääräysten ja -suunnitelmien huolellinen hallinnointi ja laatiminen ovat siksi erityisen tärkeitä eläinten liikkuvuuden säilyttämiseksi;

| H. | katsoo, että alueellisen tason rajatylittävän liikkuvuuden hallinnoinnin käsittely saattaa tarjota ratkaisuja veden ja maan saatavuuteen liittyviin yhteisöjen välisiin ristiriitoihin; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että alueellisen tason rajatylittävän liikkuvuuden hallinnoinnin käsittely saattaa tarjota ratkaisuja veden ja maan saatavuuteen liittyviin yhteisöjen välisiin ristiriitoihin;

| I. | katsoo, että paimentolaisilla voi olla myönteinen asema turvallisuudessa, koska he liikkuvat syrjäisillä alueilla; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että paimentolaisilla voi olla myönteinen asema turvallisuudessa, koska he liikkuvat syrjäisillä alueilla;

| J. | katsoo, että jotkut paimentolaiset voivat lisätä tulojaan monipuolistamalla toimintaansa; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että jotkut paimentolaiset voivat lisätä tulojaan monipuolistamalla toimintaansa;

| K. | ottaa huomioon, että paimentolaisilla voi olla vaikeuksia saada asianmukaista ja laadukasta terveydenhoitoa, koulutusta, vettä ja eläinlääkärin hoitoa eläimilleen, ja ottaa huomioon, että vaikeudet heidän sisällyttämisessään väestölaskentaan voivat aiheuttaa heidän poliittista syrjäytymistään; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että paimentolaisilla voi olla vaikeuksia saada asianmukaista ja laadukasta terveydenhoitoa, koulutusta, vettä ja eläinlääkärin hoitoa eläimilleen, ja ottaa huomioon, että vaikeudet heidän sisällyttämisessään väestölaskentaan voivat aiheuttaa heidän poliittista syrjäytymistään;

| L. | ottaa huomioon, että Afrikan unionin laiduntamista koskevalla poliittisella kehyksellä pyritään suojelemaan paimentolaisten elinkeinoa, auttamaan heitä käsittelemään kohtaamiaan haasteita, turvaamaan heidän oikeutensa ja vahvistamaan heidän osuuttaan taloudessa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Afrikan unionin laiduntamista koskevalla poliittisella kehyksellä pyritään suojelemaan paimentolaisten elinkeinoa, auttamaan heitä käsittelemään kohtaamiaan haasteita, turvaamaan heidän oikeutensa ja vahvistamaan heidän osuuttaan taloudessa;

| 1. | vaatii AKT-valtioita ja paikallisviranomaisia sopeuttamaan valtakunnalliset, paikalliset ja alueelliset toimenpiteensä Afrikan unionin kehykseen ja ottamaan paimentolaiset mukaan käytettävien strategioiden määrittelyyn; |
| --- | --- |

1.

vaatii AKT-valtioita ja paikallisviranomaisia sopeuttamaan valtakunnalliset, paikalliset ja alueelliset toimenpiteensä Afrikan unionin kehykseen ja ottamaan paimentolaiset mukaan käytettävien strategioiden määrittelyyn;

| 2. | kehottaa EU:ta tunnustamaan laiduntamisen arvokkaana tuotantojärjestelmänä ja tukemaan AKT-valtioita kehyksen täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

2.

kehottaa EU:ta tunnustamaan laiduntamisen arvokkaana tuotantojärjestelmänä ja tukemaan AKT-valtioita kehyksen täytäntöönpanossa;

| 3. | huomauttaa, että asianmukaiset eläinten terveyttä ja hygieniaa koskevat toimenpiteet ovat välttämättömiä, jotta voidaan välttää eläintautien leviäminen, säilyttää paimentolaisuus ja suojella kansanterveyttä; panee merkille paimentolaisten eläintautien ehkäisyä ja hoitoa koskevan tiedon merkityksen; |
| --- | --- |

3.

huomauttaa, että asianmukaiset eläinten terveyttä ja hygieniaa koskevat toimenpiteet ovat välttämättömiä, jotta voidaan välttää eläintautien leviäminen, säilyttää paimentolaisuus ja suojella kansanterveyttä; panee merkille paimentolaisten eläintautien ehkäisyä ja hoitoa koskevan tiedon merkityksen;

| 4. | kehottaa AKT-valtioita laatimaan ja panemaan täytäntöön paikallisia, valtakunnallisia, kahdenvälisiä ja alueellisia aloitteita, lakeja ja sääntöjä laiduntamista, vuodenaikojen mukaista laitumelta toiselle siirtymistä ja maankäyttöä varten; kehottaa AKT-valtioita myös kehittämään innovatiivisia toimenpiteitä koulutuksen ja kansanterveyden tarjonnan kaltaisilla aloilla, jotta liikkuvista väestöryhmistä voitaisiin huolehtia aiempaa paremmin; |
| --- | --- |

4.

kehottaa AKT-valtioita laatimaan ja panemaan täytäntöön paikallisia, valtakunnallisia, kahdenvälisiä ja alueellisia aloitteita, lakeja ja sääntöjä laiduntamista, vuodenaikojen mukaista laitumelta toiselle siirtymistä ja maankäyttöä varten; kehottaa AKT-valtioita myös kehittämään innovatiivisia toimenpiteitä koulutuksen ja kansanterveyden tarjonnan kaltaisilla aloilla, jotta liikkuvista väestöryhmistä voitaisiin huolehtia aiempaa paremmin;

| 5. | vaatii julkisia ja yksityisiä toimijoita varmistamaan, että valtioiden ja alueiden rajat eivät vaikuta kielteisesti paimentolaisten turvalliseen liikkumiseen ja resurssien saatavuuteen ja että paimentolaiset voivat edelleen laiduntaa karjaansa yksityistetyillä mailla; |
| --- | --- |

5.

vaatii julkisia ja yksityisiä toimijoita varmistamaan, että valtioiden ja alueiden rajat eivät vaikuta kielteisesti paimentolaisten turvalliseen liikkumiseen ja resurssien saatavuuteen ja että paimentolaiset voivat edelleen laiduntaa karjaansa yksityistetyillä mailla;

| 6. | kehottaa AKT-valtioita tukemaan ja neuvomaan paimentolaisnaisia heidän taloudellisten vaikutusmahdollisuuksiensa lisäämisen osalta; |
| --- | --- |

6.

kehottaa AKT-valtioita tukemaan ja neuvomaan paimentolaisnaisia heidän taloudellisten vaikutusmahdollisuuksiensa lisäämisen osalta;

| 7. | kehottaa AKT-valtioita vahvistamaan hallintorakenteitaan paimentolaisten aiempaa paremman edustuksen takaamiseksi, muun muassa lisäämällä perinteisten instituutioiden ja kansalaisjärjestöjen vaikutusmahdollisuuksia, jotta voidaan varmistaa, että seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi käytetään asianmukaisia keinoja:






  a) | turvallinen pääsy laidunmaille ja kuivan kauden puskurivyöhykkeille |
| --- | --- | --- |

7.

kehottaa AKT-valtioita vahvistamaan hallintorakenteitaan paimentolaisten aiempaa paremman edustuksen takaamiseksi, muun muassa lisäämällä perinteisten instituutioiden ja kansalaisjärjestöjen vaikutusmahdollisuuksia, jotta voidaan varmistaa, että seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi käytetään asianmukaisia keinoja:

a)

turvallinen pääsy laidunmaille ja kuivan kauden puskurivyöhykkeille

| b) | perinteisen tiedon ja geneettisten resurssien säilyttäminen ja samanaikainen uusien tietojen hankkiminen eläinten terveydestä, ympäristöstä ja resurssien turvaamisesta |
| --- | --- |

b)

perinteisen tiedon ja geneettisten resurssien säilyttäminen ja samanaikainen uusien tietojen hankkiminen eläinten terveydestä, ympäristöstä ja resurssien turvaamisesta

| c) | asianmukaisen ja laadukkaan koulutuksen, terveydenhoidon, eläinlääkinnän ja veden saatavuus paimentolaisuuteen soveltuvalla tavalla |
| --- | --- |

c)

asianmukaisen ja laadukkaan koulutuksen, terveydenhoidon, eläinlääkinnän ja veden saatavuus paimentolaisuuteen soveltuvalla tavalla

| d) | teknologioiden, hygieniapalveluiden, kuivuudenhallintajärjestelmien, markkinatietojen ja rahoituspalvelujen tarjoaminen ja käyttö |
| --- | --- |

d)

teknologioiden, hygieniapalveluiden, kuivuudenhallintajärjestelmien, markkinatietojen ja rahoituspalvelujen tarjoaminen ja käyttö

| e) | jalostamista ja käsittelyä markkinoita varten koskevan infrastruktuurin ja markkinointireittien laajentaminen ja parantaminen; |
| --- | --- |

e)

jalostamista ja käsittelyä markkinoita varten koskevan infrastruktuurin ja markkinointireittien laajentaminen ja parantaminen;

| 8. | kehottaa AKT-valtioita kiinnittämään erityistä huomiota tyttöjen koulutukseen paimentolaisyhteisössä ja luomaan järjestelyt, joiden avulla he pääsevät kouluun; |
| --- | --- |

8.

kehottaa AKT-valtioita kiinnittämään erityistä huomiota tyttöjen koulutukseen paimentolaisyhteisössä ja luomaan järjestelyt, joiden avulla he pääsevät kouluun;

| 9. | kehottaa AKT-valtioita ja EU:ta ottamaan paimentolaiset mukaan päätöksentekoon ja tarjoamaan paimentolaisille tukea riitojenratkaisussa käyttämällä heille muokattuja keinoja aina, kun se on asianmukaista ja mahdollista, ja parantamaan oikeudellisten palvelujen saatavuutta; |
| --- | --- |

9.

kehottaa AKT-valtioita ja EU:ta ottamaan paimentolaiset mukaan päätöksentekoon ja tarjoamaan paimentolaisille tukea riitojenratkaisussa käyttämällä heille muokattuja keinoja aina, kun se on asianmukaista ja mahdollista, ja parantamaan oikeudellisten palvelujen saatavuutta;

| 10. | kehottaa AKT-valtioita tukemaan ja neuvomaan paimentolaisia, jotka eivät osallistu kyseiseen elinkeinoon; |
| --- | --- |

10.

kehottaa AKT-valtioita tukemaan ja neuvomaan paimentolaisia, jotka eivät osallistu kyseiseen elinkeinoon;

| 11. | kehottaa AKT-valtioita keräämään lisää tietoja paimentolaisista, jotta heidän osuuttaan taloudessa voidaan arvioida paremmin, ja laatimaan sosioekonomisia tutkimuksia, joiden avulla voidaan luokitella aiempaa paremmin paimentolaisten alttius muun muassa ilmastonmuutokselle, konflikteille, maankäytön muutokselle tai puutteelliselle elintarviketurvalle; |
| --- | --- |

11.

kehottaa AKT-valtioita keräämään lisää tietoja paimentolaisista, jotta heidän osuuttaan taloudessa voidaan arvioida paremmin, ja laatimaan sosioekonomisia tutkimuksia, joiden avulla voidaan luokitella aiempaa paremmin paimentolaisten alttius muun muassa ilmastonmuutokselle, konflikteille, maankäytön muutokselle tai puutteelliselle elintarviketurvalle;

| 12. | kehottaa EU:ta ja AKT-valtioita tekemään kaiken mahdollisen ilmastonmuutoksen torjumiseksi, koska se vahingoittaa paimentolaisväestöjä; korostaa tässä yhteydessä paitsi ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja paimentolaisten kestokyvyn parantamisen tukemisen merkitystä AKT-maissa myös kasvihuonekaasupäästöjen torjuntaa koskevan kunnianhimoisen suunnitelman edistämistä sekä EU:ssa että AKT-valtioissa; |
| --- | --- |

12.

kehottaa EU:ta ja AKT-valtioita tekemään kaiken mahdollisen ilmastonmuutoksen torjumiseksi, koska se vahingoittaa paimentolaisväestöjä; korostaa tässä yhteydessä paitsi ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja paimentolaisten kestokyvyn parantamisen tukemisen merkitystä AKT-maissa myös kasvihuonekaasupäästöjen torjuntaa koskevan kunnianhimoisen suunnitelman edistämistä sekä EU:ssa että AKT-valtioissa;

| 13. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille, panafrikkalaiselle parlamentille, kansallisille ja alueellisille parlamenteille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille. |
| --- | --- |

13.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille, panafrikkalaiselle parlamentille, kansallisille ja alueellisille parlamenteille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (21)

Suurten järvien alueen turvallisuudesta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Addis Abebassa 25.–27. marraskuuta 2013, |
| --- | --- |

—

kokoontui Addis Abebassa 25.–27. marraskuuta 2013,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden ryhmän sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa (Beninissä) 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen 2000/483/EY, jota on tarkistettu vuosina 2005 ja 2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden ryhmän sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa (Beninissä) 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen 2000/483/EY, jota on tarkistettu vuosina 2005 ja 2010,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2098 (2013) Kongon demokraattisesta tasavallasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2098 (2013) Kongon demokraattisesta tasavallasta,

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Paramaribossa, Surinamissa, 29. marraskuuta 2012 pidetyssä kokouksessa hyväksytyn päätöslauselman Suurten järvien alueen ja erityisesti Kongon demokraattisen tasavallan itäosan epävakaasta ja turvattomasta tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Paramaribossa, Surinamissa, 29. marraskuuta 2012 pidetyssä kokouksessa hyväksytyn päätöslauselman Suurten järvien alueen ja erityisesti Kongon demokraattisen tasavallan itäosan epävakaasta ja turvattomasta tilanteesta,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston puheenjohtajan 14. marraskuuta 2013 antaman lausunnon Kongon demokraattisen tasavallan tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston puheenjohtajan 14. marraskuuta 2013 antaman lausunnon Kongon demokraattisen tasavallan tilanteesta,

| — | ottaa huomioon Suurten järvien alueen kansainvälisen konferenssin jäsenvaltioiden valtioiden ja hallitusten päämiesten joulukuussa 2006 Nairobissa, Keniassa, allekirjoittaman Suurten järvien turvallisuutta, vakautta ja kehitystä koskevan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Suurten järvien alueen kansainvälisen konferenssin jäsenvaltioiden valtioiden ja hallitusten päämiesten joulukuussa 2006 Nairobissa, Keniassa, allekirjoittaman Suurten järvien turvallisuutta, vakautta ja kehitystä koskevan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Suurten järvien alueen kansainvälisen konferenssien ja eteläisen Afrikan kehitysyhteisön jäsenvaltioiden 11:n valtioiden ja hallitusten päämiehen 24. helmikuuta 2013 Addis Abebassa, Etiopiassa, allekirjoittaman Kongon demokraattisen tasavallan ja alueen rauhaa, turvallisuutta ja yhteistyötä koskevan kehyksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Suurten järvien alueen kansainvälisen konferenssien ja eteläisen Afrikan kehitysyhteisön jäsenvaltioiden 11:n valtioiden ja hallitusten päämiehen 24. helmikuuta 2013 Addis Abebassa, Etiopiassa, allekirjoittaman Kongon demokraattisen tasavallan ja alueen rauhaa, turvallisuutta ja yhteistyötä koskevan kehyksen,

| — | ottaa huomioon Suurten järvien alueen kansainvälisen konferenssin jäsenvaltioiden Kampalassa, Ugandassa, 5. syyskuuta 2013 pidetyssä kokouksessa annetun valtioiden ja hallitusten päämiesten julistuksen turvallisuustilanteesta Kongon demokraattisen tasavallan Pohjois-Kivun provinssissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Suurten järvien alueen kansainvälisen konferenssin jäsenvaltioiden Kampalassa, Ugandassa, 5. syyskuuta 2013 pidetyssä kokouksessa annetun valtioiden ja hallitusten päämiesten julistuksen turvallisuustilanteesta Kongon demokraattisen tasavallan Pohjois-Kivun provinssissa,

| — | ottaa huomioon eteläisen Afrikan kehitysyhteisön ja Suurten järvien alueen kansainvälisen konferenssin Pretoriassa 4. marraskuuta 2013 järjestetyn yhteisen huippukokouksen loppujulkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eteläisen Afrikan kehitysyhteisön ja Suurten järvien alueen kansainvälisen konferenssin Pretoriassa 4. marraskuuta 2013 järjestetyn yhteisen huippukokouksen loppujulkilausuman,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin rauha- ja turvallisuusneuvoston 14. marraskuuta 2013 järjestetyssä 406. kokouksessa tehdyn päätöksen tilanteesta Kongon demokraattisessa tasavallassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin rauha- ja turvallisuusneuvoston 14. marraskuuta 2013 järjestetyssä 406. kokouksessa tehdyn päätöksen tilanteesta Kongon demokraattisessa tasavallassa,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin, Yhdistyneiden kansakuntien, Afrikan unionin ja Yhdysvaltojen Suurten järvien alueen erityislähettiläiden ja -edustajien 9. syyskuuta 2013 ja 4., 6. ja 11. marraskuuta 2013 antamat yhteiset julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin, Yhdistyneiden kansakuntien, Afrikan unionin ja Yhdysvaltojen Suurten järvien alueen erityislähettiläiden ja -edustajien 9. syyskuuta 2013 ja 4., 6. ja 11. marraskuuta 2013 antamat yhteiset julkilausumat,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin 30. elokuuta 2013 Pohjois-Kivun tilanteesta ja 7. kesäkuuta 2012 ja 10. heinäkuuta 2012 Itä-Kongon tilanteesta antamat lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin 30. elokuuta 2013 Pohjois-Kivun tilanteesta ja 7. kesäkuuta 2012 ja 10. heinäkuuta 2012 Itä-Kongon tilanteesta antamat lausunnot,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin aiemmat päätöslauselmat Kongon demokraattisesta tasavallasta ja etenkin 17. joulukuuta 2009, 13. joulukuuta 2012 ja 12. syyskuuta 2013 annetut päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin aiemmat päätöslauselmat Kongon demokraattisesta tasavallasta ja etenkin 17. joulukuuta 2009, 13. joulukuuta 2012 ja 12. syyskuuta 2013 annetut päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon kansainvälisestä yhteistyöstä, humanitaarisesta avusta ja kriisinhallintatoimista vastaavan Euroopan komission jäsenen Kristalina Georgievan 26. kesäkuuta 2012 antaman lausunnon humanitaarisesta tilanteesta Kongon demokraattisessa tasavallassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisestä yhteistyöstä, humanitaarisesta avusta ja kriisinhallintatoimista vastaavan Euroopan komission jäsenen Kristalina Georgievan 26. kesäkuuta 2012 antaman lausunnon humanitaarisesta tilanteesta Kongon demokraattisessa tasavallassa,

| — | ottaa huomioon vuoden 1949 Geneven sopimuksen 3 artiklan ja sen toisen pöytäkirjan, joilla kielletään mielivaltaiset teloitukset, raiskaus, pakkovärväys ja muut julmuudet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 1949 Geneven sopimuksen 3 artiklan ja sen toisen pöytäkirjan, joilla kielletään mielivaltaiset teloitukset, raiskaus, pakkovärväys ja muut julmuudet,

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 1989 tehdyn lapsen oikeuksien kansainvälisen yleissopimuksen, jolla erityisesti kielletään lasten osallistuminen aseellisiin konflikteihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 1989 tehdyn lapsen oikeuksien kansainvälisen yleissopimuksen, jolla erityisesti kielletään lasten osallistuminen aseellisiin konflikteihin,

| — | ottaa huomioon vuoden 1948 ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja vuoden 1966 kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 1948 ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja vuoden 1966 kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, jonka Kongon demokraattinen tasavalta ratifioi vuonna 1982, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, jonka Kongon demokraattinen tasavalta ratifioi vuonna 1982,

| A. | on erittäin huolissaan käynnissä olevasta väkivallasta, valtavista ihmisoikeusrikkomuksista, kaikenlaisista rikoksista (mielivaltaisista pidätyksistä, kiristyksestä, lasten pakkovärväyksestä, kidutuksesta ja teloituksista) ja turvattomuudesta Suurten järvien alueella; |
| --- | --- |

A.

on erittäin huolissaan käynnissä olevasta väkivallasta, valtavista ihmisoikeusrikkomuksista, kaikenlaisista rikoksista (mielivaltaisista pidätyksistä, kiristyksestä, lasten pakkovärväyksestä, kidutuksesta ja teloituksista) ja turvattomuudesta Suurten järvien alueella;

| B. | katsoo, että aseellisten ryhmien läsnäolo ja toimet Suurten järvien alueella yleisesti ja Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa erityisesti ovat pääsyitä jatkuvaan turvallisuuden puutteeseen alueella ja aiheuttavat jatkuvan uhan rauhalle, turvallisuudelle, vakaudelle ja taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle ja yhteistyölle alueen maiden välillä; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että aseellisten ryhmien läsnäolo ja toimet Suurten järvien alueella yleisesti ja Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa erityisesti ovat pääsyitä jatkuvaan turvallisuuden puutteeseen alueella ja aiheuttavat jatkuvan uhan rauhalle, turvallisuudelle, vakaudelle ja taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle ja yhteistyölle alueen maiden välillä;

| C. | katsoo, että käynnissä oleva Kongon demokraattisen tasavallan luonnonvarojen ja mineraalivarojen laiton hyödyntäminen ja ryöstäminen erityisesti maan itäosassa on edelleen yksi Suurten järvien alueen turvattomuuden pääsyistä; katsoo, että kasvava työttömyys ja köyhyys, elintarvikekriisi ja perussosiaalipalvelujen riittämättömyys ovat myös ratkaisevia väkivallan ja epävakauden puhkeamisessa uudelleen alueella; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että käynnissä oleva Kongon demokraattisen tasavallan luonnonvarojen ja mineraalivarojen laiton hyödyntäminen ja ryöstäminen erityisesti maan itäosassa on edelleen yksi Suurten järvien alueen turvattomuuden pääsyistä; katsoo, että kasvava työttömyys ja köyhyys, elintarvikekriisi ja perussosiaalipalvelujen riittämättömyys ovat myös ratkaisevia väkivallan ja epävakauden puhkeamisessa uudelleen alueella;

| D. | ottaa huomioon, että viime vuonna taistelut ovat pakottaneet yli 100 000 ihmistä jättämään kotinsa, mikä on pahentanut meneillään olevaa humanitaarista kriisiä alueella, jolla on noin 2,6 miljoonaa maan sisäistä pakolaista ja 6,4 miljoonaa ihmistä, jotka tarvitsevat elintarvikkeita ja hätäapua, ja että tilanteen ovat aiheuttaneet pääasiassa M23-kapina ja muiden Kongon demokraattisen tasavallan itäosan aseellisten ryhmien rikolliset toimet; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että viime vuonna taistelut ovat pakottaneet yli 100 000 ihmistä jättämään kotinsa, mikä on pahentanut meneillään olevaa humanitaarista kriisiä alueella, jolla on noin 2,6 miljoonaa maan sisäistä pakolaista ja 6,4 miljoonaa ihmistä, jotka tarvitsevat elintarvikkeita ja hätäapua, ja että tilanteen ovat aiheuttaneet pääasiassa M23-kapina ja muiden Kongon demokraattisen tasavallan itäosan aseellisten ryhmien rikolliset toimet;

| E. | ottaa huomioon, että vuoden 2013 lokakuun lopulla MONUSCOn interventioprikaatin tuella käynnistetyn sotilaallisen hyökkäyksen jälkeen Kongon demokraattisen tasavallan asevoimat lopettivat M23-kapinan ja mahdollistivat valtion aluehallinnon asteittaisen uudelleenkäynnistämisen kapinallisten miehittämillä alueilla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vuoden 2013 lokakuun lopulla MONUSCOn interventioprikaatin tuella käynnistetyn sotilaallisen hyökkäyksen jälkeen Kongon demokraattisen tasavallan asevoimat lopettivat M23-kapinan ja mahdollistivat valtion aluehallinnon asteittaisen uudelleenkäynnistämisen kapinallisten miehittämillä alueilla;

| F. | panee merkille M23-johtajien 5. marraskuuta 2013 antaman julkilausuman, jossa ilmoitetaan kapinan päättymisestä ja halukkuudesta pyrkiä saavuttamaan liikkeen tavoitteet yksinomaan poliittisesti; |
| --- | --- |

F.

panee merkille M23-johtajien 5. marraskuuta 2013 antaman julkilausuman, jossa ilmoitetaan kapinan päättymisestä ja halukkuudesta pyrkiä saavuttamaan liikkeen tavoitteet yksinomaan poliittisesti;

| G. | katsoo, että huolimatta tästä Kongon demokraattisen tasavallan asevoimien voitosta ja huolimatta kansainvälisen yhteisön Suurten järvien alueelle ja erityisesti Kongon demokraattisen tasavallan itäosaan antamista resursseista aseellisten ryhmien suorittamat väkivalta ja vakavat ihmisoikeusrikkomukset, sotarikokset ja rikokset ihmisyyttä vastaan ja Kongon demokraattisen tasavallan luonnonvarojen laiton hyödyntäminen ja ryöstely eivät ole läheskään ohi; katsoo, että siksi on tärkeää jatkaa toimenpiteitä rauhan ja turvallisuuden vakauttamiseksi alueella; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että huolimatta tästä Kongon demokraattisen tasavallan asevoimien voitosta ja huolimatta kansainvälisen yhteisön Suurten järvien alueelle ja erityisesti Kongon demokraattisen tasavallan itäosaan antamista resursseista aseellisten ryhmien suorittamat väkivalta ja vakavat ihmisoikeusrikkomukset, sotarikokset ja rikokset ihmisyyttä vastaan ja Kongon demokraattisen tasavallan luonnonvarojen laiton hyödyntäminen ja ryöstely eivät ole läheskään ohi; katsoo, että siksi on tärkeää jatkaa toimenpiteitä rauhan ja turvallisuuden vakauttamiseksi alueella;

| H. | pitää valitettavana vaikeuksia, joita on koettu Kongon demokraattisen tasavallan hallituksen ja M23:n välisten Kampalassa pidettävien neuvottelujen saamisessa ripeästi päätökseen ja jotka johtuivat erimielisyyksistä kyseisten neuvottelujen lopputekstin luonteesta ja otsikosta, huolimatta jo aikaansaadusta edistyksestä; |
| --- | --- |

H.

pitää valitettavana vaikeuksia, joita on koettu Kongon demokraattisen tasavallan hallituksen ja M23:n välisten Kampalassa pidettävien neuvottelujen saamisessa ripeästi päätökseen ja jotka johtuivat erimielisyyksistä kyseisten neuvottelujen lopputekstin luonteesta ja otsikosta, huolimatta jo aikaansaadusta edistyksestä;

| I. | katsoo, että kaikkien muiden Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa toimivien kielteisten voimien toiminta on saatava lopulliseen päätökseen, mukaan luettuina Ruandan demokraattiset vapautusjoukot (FDLR), liittoutuneet demokraattiset voimat / Ugandan kansallinen vapautusarmeija (ADF/NALU) ja erilaiset Mai-Mai-ryhmät, ja palautettava ripeästi rauha ja turvallisuus Suurten järvien alueelle; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että kaikkien muiden Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa toimivien kielteisten voimien toiminta on saatava lopulliseen päätökseen, mukaan luettuina Ruandan demokraattiset vapautusjoukot (FDLR), liittoutuneet demokraattiset voimat / Ugandan kansallinen vapautusarmeija (ADF/NALU) ja erilaiset Mai-Mai-ryhmät, ja palautettava ripeästi rauha ja turvallisuus Suurten järvien alueelle;

| J. | katsoo, että on valitettavaa, että kaikki osapuolet eivät ole kunnioittaneet edellä mainitussa 24. helmikuuta 2013 Addis Abebassa allekirjoitetussa puitesopimuksessa tehtyjä sitoumuksia; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että on valitettavaa, että kaikki osapuolet eivät ole kunnioittaneet edellä mainitussa 24. helmikuuta 2013 Addis Abebassa allekirjoitetussa puitesopimuksessa tehtyjä sitoumuksia;

| K. | ottaa huomioon, että Maailmanpankin puheenjohtaja ilmoitti Suurten järvien alueelle YK:n pääsihteerin kanssa toukokuussa 2013 tekemällään yhteisellä vierailulla, että Maailmanpankki antaa miljardi Yhdysvaltain dollaria alueen kehityshankkeisiin kansainvälisen yhteisön tällä hetkellä Suurten järvien alueen kestävän rauhan luomiseksi toteuttamien toimenpiteiden ohella; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Maailmanpankin puheenjohtaja ilmoitti Suurten järvien alueelle YK:n pääsihteerin kanssa toukokuussa 2013 tekemällään yhteisellä vierailulla, että Maailmanpankki antaa miljardi Yhdysvaltain dollaria alueen kehityshankkeisiin kansainvälisen yhteisön tällä hetkellä Suurten järvien alueen kestävän rauhan luomiseksi toteuttamien toimenpiteiden ohella;

| 1. | tuomitsee jälleen kerran erittäin voimakkaasti tapahtuneet väkivallanteot, rikokset, ihmisoikeusrikkomukset, raiskaukset ja lapsisotilaiden pakkovärväykset ja toistaa tukensa Suurten järvien alueen kansoille, jotka ovat altistuneet sodan julmuuksille; rohkaisee valtioita edistämään vuoropuhelua, välitystä ja neuvotteluja sisäisessä konfliktinratkaisussa, jotta voidaan poistaa syyt erimielisyyksille, jotka johtavat yrityksiin saada demokraattisesti valitut hallitukset pois virasta; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee jälleen kerran erittäin voimakkaasti tapahtuneet väkivallanteot, rikokset, ihmisoikeusrikkomukset, raiskaukset ja lapsisotilaiden pakkovärväykset ja toistaa tukensa Suurten järvien alueen kansoille, jotka ovat altistuneet sodan julmuuksille; rohkaisee valtioita edistämään vuoropuhelua, välitystä ja neuvotteluja sisäisessä konfliktinratkaisussa, jotta voidaan poistaa syyt erimielisyyksille, jotka johtavat yrityksiin saada demokraattisesti valitut hallitukset pois virasta;

| 2. | kehottaa Kongon demokraattisen tasavallan hallitusta käyttämään koko toimivaltaansa koko Kongon demokraattisen tasavallan alueella ja parantamaan maan yleistä hallintoa, myös ihmisoikeuksien alalla, sekä määrittämään ja ottamaan käyttöön asianmukaiset keinot sen varmistamiseksi, että kaikilla Kongon yhteiskunnan osilla on samat oikeudet; |
| --- | --- |

2.

kehottaa Kongon demokraattisen tasavallan hallitusta käyttämään koko toimivaltaansa koko Kongon demokraattisen tasavallan alueella ja parantamaan maan yleistä hallintoa, myös ihmisoikeuksien alalla, sekä määrittämään ja ottamaan käyttöön asianmukaiset keinot sen varmistamiseksi, että kaikilla Kongon yhteiskunnan osilla on samat oikeudet;

| 3. | kehottaa Suurten järvien alueen parlamentteja tekemään työtä hallitustensa ja poliittisten puolueiden kanssa kestävän rauhan varmistavan sosiaalisen oikeudenmukaisuuden edistämiseksi; |
| --- | --- |

3.

kehottaa Suurten järvien alueen parlamentteja tekemään työtä hallitustensa ja poliittisten puolueiden kanssa kestävän rauhan varmistavan sosiaalisen oikeudenmukaisuuden edistämiseksi;

| 4. | kehottaa parlamentteja ja hallituksia varmistamaan kaikkien yhteiskuntaluokkien, myös naisten ja nuorten, vähemmistöjen ja heikossa asemassa olevien ryhmien, yhdenvertaisen osallistumisen demokraattiseen prosessiin ja hallintoon; |
| --- | --- |

4.

kehottaa parlamentteja ja hallituksia varmistamaan kaikkien yhteiskuntaluokkien, myös naisten ja nuorten, vähemmistöjen ja heikossa asemassa olevien ryhmien, yhdenvertaisen osallistumisen demokraattiseen prosessiin ja hallintoon;

| 5. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä, muun muassa Afrikan unionia, Euroopan unionia ja Yhdistyneitä kansakuntia, jatkamaan huomattavan, koordinoidun ja entistä tehokkaamman avun antamista ihmisille, joihin Suurten järvien alueen turvallisuustilanne vaikuttaa, ja olemaan edelleen valmiina vastaamaan alueen humanitaariseen katastrofiin; |
| --- | --- |

5.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä, muun muassa Afrikan unionia, Euroopan unionia ja Yhdistyneitä kansakuntia, jatkamaan huomattavan, koordinoidun ja entistä tehokkaamman avun antamista ihmisille, joihin Suurten järvien alueen turvallisuustilanne vaikuttaa, ja olemaan edelleen valmiina vastaamaan alueen humanitaariseen katastrofiin;

| 6. | vahvistaa lujan sitoutumisensa yleisesti Suurten järvien alueen maiden ja erityisesti Kongon demokraattisen tasavallan itsemääräämisoikeuteen, riippumattomuuteen, alueelliseen eheyteen ja kansalliseen yhtenäisyyteen ja korostaa, että niitä on kunnioitettava, jotta Suurten järvien alueella voidaan edistää rauhaa, turvallisuutta ja kehitystä; |
| --- | --- |

6.

vahvistaa lujan sitoutumisensa yleisesti Suurten järvien alueen maiden ja erityisesti Kongon demokraattisen tasavallan itsemääräämisoikeuteen, riippumattomuuteen, alueelliseen eheyteen ja kansalliseen yhtenäisyyteen ja korostaa, että niitä on kunnioitettava, jotta Suurten järvien alueella voidaan edistää rauhaa, turvallisuutta ja kehitystä;

| 7. | vahvistaa alueen jokaisen kansan luovuttamattoman ja peruuttamattoman oikeuden hyötyä täysimääräisesti kansallisesta varallisuudesta ja pitää sitä hallussa täysin riippumattomasti omien lakiensa mukaan; |
| --- | --- |

7.

vahvistaa alueen jokaisen kansan luovuttamattoman ja peruuttamattoman oikeuden hyötyä täysimääräisesti kansallisesta varallisuudesta ja pitää sitä hallussa täysin riippumattomasti omien lakiensa mukaan;

| 8. | ilmaisee tukensa Addis Abebassa allekirjoitetulle Kongon demokraattista tasavaltaa koskevalle rauhan, turvallisuuden ja yhteistyön kehykselle ja kehottaa kaikkia allekirjoittajaosapuolia panemaan sitoumuksensa täytäntöön ripeästi ja vilpittömästi; kehottaa siksi YK:n turvallisuusneuvostoa ryhtymään asianmukaisiin toimenpiteisiin päätöslauselmansa 2098 (2013) 6 kohdan mukaisesti niiden osapuolten osalta, jotka eivät ole noudattaneet kehyksessä esitettyjä sitoumuksiaan; |
| --- | --- |

8.

ilmaisee tukensa Addis Abebassa allekirjoitetulle Kongon demokraattista tasavaltaa koskevalle rauhan, turvallisuuden ja yhteistyön kehykselle ja kehottaa kaikkia allekirjoittajaosapuolia panemaan sitoumuksensa täytäntöön ripeästi ja vilpittömästi; kehottaa siksi YK:n turvallisuusneuvostoa ryhtymään asianmukaisiin toimenpiteisiin päätöslauselmansa 2098 (2013) 6 kohdan mukaisesti niiden osapuolten osalta, jotka eivät ole noudattaneet kehyksessä esitettyjä sitoumuksiaan;

| 9. | suhtautuu myönteisesti EU:n tukeen puitesopimukselle ja kannustaa sitä toteuttamaan yhdessä kansainvälisten järjestöjen kanssa kaikki toimenpiteet rauhan edistämiseksi ja yhteistyön lisäämiseksi Kongon demokraattisen tasavallan, Ugandan, Ruandan, Burundin ja Tansanian välillä; |
| --- | --- |

9.

suhtautuu myönteisesti EU:n tukeen puitesopimukselle ja kannustaa sitä toteuttamaan yhdessä kansainvälisten järjestöjen kanssa kaikki toimenpiteet rauhan edistämiseksi ja yhteistyön lisäämiseksi Kongon demokraattisen tasavallan, Ugandan, Ruandan, Burundin ja Tansanian välillä;

| 10. | ilmaisee tukensa kaikille toimenpiteille, joilla pyritään palauttamaan rauha ja turvallisuus Suurten järvien alueelle ja joita YK, Afrikan unioni, Euroopan unioni, Suurten järvien alueen kansainvälinen konferenssi ja eteläisen Afrikan kehitysyhteisö ovat käynnistäneet ja toteuttaneet, ja vaatii niitä jatkamaan ponnistelujaan ja erityisesti perustamaan ohjelman alueen sopusointuista kehitystä varten, jotta nuorille ihmisille ja yleisesti Suurten järvien alueen väestölle voidaan tarjota sodalle vaihtoehto, joka tarjoaa heille aiempaa paremman tulevaisuuden; |
| --- | --- |

10.

ilmaisee tukensa kaikille toimenpiteille, joilla pyritään palauttamaan rauha ja turvallisuus Suurten järvien alueelle ja joita YK, Afrikan unioni, Euroopan unioni, Suurten järvien alueen kansainvälinen konferenssi ja eteläisen Afrikan kehitysyhteisö ovat käynnistäneet ja toteuttaneet, ja vaatii niitä jatkamaan ponnistelujaan ja erityisesti perustamaan ohjelman alueen sopusointuista kehitystä varten, jotta nuorille ihmisille ja yleisesti Suurten järvien alueen väestölle voidaan tarjota sodalle vaihtoehto, joka tarjoaa heille aiempaa paremman tulevaisuuden;

| 11. | suhtautuu myönteisesti YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 2098 (2013) Kongon demokraattisesta tasavallasta ja kehottaa Suurten järvien alueen johtajia ja koko kansainvälistä yhteisöä tekemään kiireellisesti työtä sen varmistamiseksi, että kyseinen päätöslauselma pannaan täytäntöön asianmukaisesti ja täysimääräisesti; |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 2098 (2013) Kongon demokraattisesta tasavallasta ja kehottaa Suurten järvien alueen johtajia ja koko kansainvälistä yhteisöä tekemään kiireellisesti työtä sen varmistamiseksi, että kyseinen päätöslauselma pannaan täytäntöön asianmukaisesti ja täysimääräisesti;

| 12. | suhtautuu myönteisesti kyseisen päätöslauselman nojalla MONUSCOn puitteissa perustetun inverventioprikaatin joukkojen käyttöönottoon Pohjois-Kivussa; suhtautuu myönteisesti prikaatin aktiiviseen toimintaan M23-kapinan taltuttamisessa ja kehottaa sitä jatkamaan tuen antamista Kongon armeijan joukoille, jotta kaikki muut aseelliset ryhmät Kongon demokraattisen tasavallan alueella voidaan hajottaa ja lopettaa niiden rikollinen toiminta Suurten järvien alueella; |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti kyseisen päätöslauselman nojalla MONUSCOn puitteissa perustetun inverventioprikaatin joukkojen käyttöönottoon Pohjois-Kivussa; suhtautuu myönteisesti prikaatin aktiiviseen toimintaan M23-kapinan taltuttamisessa ja kehottaa sitä jatkamaan tuen antamista Kongon armeijan joukoille, jotta kaikki muut aseelliset ryhmät Kongon demokraattisen tasavallan alueella voidaan hajottaa ja lopettaa niiden rikollinen toiminta Suurten järvien alueella;

| 13. | vaatii kansainvälistä yhteisöä, erityisesti avunantajia, tukemaan Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisten M23-ryhmästä saavutetun voiton jälkeen toteuttamia toimenpiteitä institutionaalisten, poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten rakenteellisten uudistusten toteuttamiseksi erityisesti puolustus-, turvallisuus- ja oikeusaloilla, jotta voidaan vahvistaa demokratiaa, oikeusvaltiota ja hyvää hallintoa kaikilla julkishallinnon tasoilla; |
| --- | --- |

13.

vaatii kansainvälistä yhteisöä, erityisesti avunantajia, tukemaan Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisten M23-ryhmästä saavutetun voiton jälkeen toteuttamia toimenpiteitä institutionaalisten, poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten rakenteellisten uudistusten toteuttamiseksi erityisesti puolustus-, turvallisuus- ja oikeusaloilla, jotta voidaan vahvistaa demokratiaa, oikeusvaltiota ja hyvää hallintoa kaikilla julkishallinnon tasoilla;

| 14. | kehottaa Kongon demokraattista tasavaltaa ja sen naapureita aloittamaan entistä tiiviimmän ja tehokkaamman alueellisen yhteistyön, jotta ne voivat käsitellä yhdessä alueen toistuvien konfliktien seurauksia ja turvallisuuteen ja politiikkaan liittyvien kysymysten käsittelyn lisäksi edistää Suurten järvien alueen talouskehitystä; kehottaa kansainvälistä yhteisöä, erityisesti Suurten järvien alueen kansainvälistä konferenssia, Afrikan unionia, EU:ta, YK:ta ja Yhdysvaltoja, tukemaan kyseistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

14.

kehottaa Kongon demokraattista tasavaltaa ja sen naapureita aloittamaan entistä tiiviimmän ja tehokkaamman alueellisen yhteistyön, jotta ne voivat käsitellä yhdessä alueen toistuvien konfliktien seurauksia ja turvallisuuteen ja politiikkaan liittyvien kysymysten käsittelyn lisäksi edistää Suurten järvien alueen talouskehitystä; kehottaa kansainvälistä yhteisöä, erityisesti Suurten järvien alueen kansainvälistä konferenssia, Afrikan unionia, EU:ta, YK:ta ja Yhdysvaltoja, tukemaan kyseistä yhteistyötä;

| 15. | korostaa siksi, että Suurten järvien talousyhteisö on elvytettävä ja annettava sille keinot rauhan, integroinnin, talouskasvun ja työpaikkojen luomisen edistämiseen, jotta alueen ihmisille voidaan tarjota parempi elämä; |
| --- | --- |

15.

korostaa siksi, että Suurten järvien talousyhteisö on elvytettävä ja annettava sille keinot rauhan, integroinnin, talouskasvun ja työpaikkojen luomisen edistämiseen, jotta alueen ihmisille voidaan tarjota parempi elämä;

| 16. | suhtautuu myönteisesti Suurten järvien alueen kansainvälisen konferenssin suojissa käytyjen Kampalan neuvottelujen edistymiseen ja vaatii välittäjää ja kaikkia osapuolia päättämään kyseiset neuvottelut ripeästi, jotta voitaisiin ratkaista kiireelliset asiat, kuten naapurimaihin turvaan hakeutuneiden vanhojen M23-kapinallisten ja sotarikoksista, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja vakavista ihmisoikeusrikkomuksista epäiltyjen ihmisten luovuttaminen; |
| --- | --- |

16.

suhtautuu myönteisesti Suurten järvien alueen kansainvälisen konferenssin suojissa käytyjen Kampalan neuvottelujen edistymiseen ja vaatii välittäjää ja kaikkia osapuolia päättämään kyseiset neuvottelut ripeästi, jotta voitaisiin ratkaista kiireelliset asiat, kuten naapurimaihin turvaan hakeutuneiden vanhojen M23-kapinallisten ja sotarikoksista, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja vakavista ihmisoikeusrikkomuksista epäiltyjen ihmisten luovuttaminen;

| 17. | kehottaa suorittamaan entisten kapinallisten aseistariisunnan, kotiutuksen, kuntoutuksen ja yhteiskuntaan sopeuttamisen tiukasti sekä tätä aluetta koskevien kansainvälisten perusvaatimusten että sotilasvallankaappausten AKT-maiden demokratialle ja poliittiselle vakaudelle aiheuttamista uhista annetussa AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselmassa tarkoitettujen sotilaita koskevien erityisvaatimusten mukaisesti, ja kehottaa kansainvälistä yhteisö ottamaan sille kuuluvan aseman; |
| --- | --- |

17.

kehottaa suorittamaan entisten kapinallisten aseistariisunnan, kotiutuksen, kuntoutuksen ja yhteiskuntaan sopeuttamisen tiukasti sekä tätä aluetta koskevien kansainvälisten perusvaatimusten että sotilasvallankaappausten AKT-maiden demokratialle ja poliittiselle vakaudelle aiheuttamista uhista annetussa AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselmassa tarkoitettujen sotilaita koskevien erityisvaatimusten mukaisesti, ja kehottaa kansainvälistä yhteisö ottamaan sille kuuluvan aseman;

| 18. | panee merkille Kongon demokraattisessa tasavallassa suoritetut presidentin puolueen enemmistön, poliittisen opposition ja kansalaisyhteiskunnan väliset kansalliset kuulemiset, jotka presidentti Joseph Kabila kutsui kokoon, ja rohkaisee Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisia toimimaan kyseisten kuulemisten päätelmien ja suositusten mukaisesti, jotta kansallista sovintoa voidaan edistää ja poistaa lopullisesti kaikki Kongon demokraattisen tasavallan poliittisten kriisien toistumisen ydinsyyt; |
| --- | --- |

18.

panee merkille Kongon demokraattisessa tasavallassa suoritetut presidentin puolueen enemmistön, poliittisen opposition ja kansalaisyhteiskunnan väliset kansalliset kuulemiset, jotka presidentti Joseph Kabila kutsui kokoon, ja rohkaisee Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisia toimimaan kyseisten kuulemisten päätelmien ja suositusten mukaisesti, jotta kansallista sovintoa voidaan edistää ja poistaa lopullisesti kaikki Kongon demokraattisen tasavallan poliittisten kriisien toistumisen ydinsyyt;

| 19. | korostaa, että aikaa ei ole hukattavaksi entisten M23-kapinallisten ja kongolaisten pakolaisten tunnistamisessa YK:n pakolaisjärjestön ja kansainvälisen Punaisen ristin avulla Ruandassa ja Ugandassa, jotta heidät voidaan palauttaa vapaaehtoisesti alkuperämaihinsa ja jotta kaikki halukkaat voivat osallistua aseistariisuntaa, kotiutusta, kuntoutusta ja yhteiskuntaan sopeuttamista koskevaan ohjelmaan; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että aikaa ei ole hukattavaksi entisten M23-kapinallisten ja kongolaisten pakolaisten tunnistamisessa YK:n pakolaisjärjestön ja kansainvälisen Punaisen ristin avulla Ruandassa ja Ugandassa, jotta heidät voidaan palauttaa vapaaehtoisesti alkuperämaihinsa ja jotta kaikki halukkaat voivat osallistua aseistariisuntaa, kotiutusta, kuntoutusta ja yhteiskuntaan sopeuttamista koskevaan ohjelmaan;

| 20. | korostaa, että rankaisemattomuuden lopettaminen on yksi ennakkoedellytyksistä rauhan ja turvallisuuden palauttamiselle Suurten järvien alueelle, ja toistaa kehotuksensa Suurten järvien alueen kansainvälisen konferenssin jäsenvaltioiden oikeusviranomaisille ja kansainväliselle rikostuomioistuimelle siitä, että ihmisoikeusloukkauksista, rikoksista ihmisyyttä vastaan, sotarikoksista, raiskauksista ja lapsisotilaiden värväyksestä Suurten järvien alueella on nostettava syyte ja niistä on rangaistava; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että rankaisemattomuuden lopettaminen on yksi ennakkoedellytyksistä rauhan ja turvallisuuden palauttamiselle Suurten järvien alueelle, ja toistaa kehotuksensa Suurten järvien alueen kansainvälisen konferenssin jäsenvaltioiden oikeusviranomaisille ja kansainväliselle rikostuomioistuimelle siitä, että ihmisoikeusloukkauksista, rikoksista ihmisyyttä vastaan, sotarikoksista, raiskauksista ja lapsisotilaiden värväyksestä Suurten järvien alueella on nostettava syyte ja niistä on rangaistava;

| 21. | vaatii, että kaikkien Suurten järvien alueella vaeltavien aseellisten ryhmien on laskettava aseensa välittömästi ja ryhdyttävä palaamaan tavalliseen siviilielämään omissa maissaan, jos ne eivät vielä ole tehneet sitä; |
| --- | --- |

21.

vaatii, että kaikkien Suurten järvien alueella vaeltavien aseellisten ryhmien on laskettava aseensa välittömästi ja ryhdyttävä palaamaan tavalliseen siviilielämään omissa maissaan, jos ne eivät vielä ole tehneet sitä;

| 22. | vaatii kaikkia Suurten järvien alueen maita, jotka ovat ottaneet siviili- tai sotapakolaisia muista maista, noudattamaan tiukasti pakolaisten asemasta vuonna 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja pakolaisongelmien erityisnäkökohdista Afrikassa vuonna 1967 tehdyn Afrikan yhtenäisyysjärjestön yleissopimuksen säännöksiä, erityisesti kyseisiä henkilöitä koskevaa kieltoa osallistua poliittisiin ja sotilaallisiin toimiin alkuperämaataan vastaan; |
| --- | --- |

22.

vaatii kaikkia Suurten järvien alueen maita, jotka ovat ottaneet siviili- tai sotapakolaisia muista maista, noudattamaan tiukasti pakolaisten asemasta vuonna 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja pakolaisongelmien erityisnäkökohdista Afrikassa vuonna 1967 tehdyn Afrikan yhtenäisyysjärjestön yleissopimuksen säännöksiä, erityisesti kyseisiä henkilöitä koskevaa kieltoa osallistua poliittisiin ja sotilaallisiin toimiin alkuperämaataan vastaan;

| 23. | kehottaa Maailmanpankkia valvomaan puheenjohtajansa 22. toukokuuta 2013 Kinshasassa antamaa lupausta yhden miljardin Yhdysvaltain dollarin määrän sijoittamisesta kehityshankkeisiin Suurten järvien alueella ja suosittelee kohdentamaan tämän rahoituksen ensisijaisesti alueille, joihin konfliktit ovat vaikuttaneet; |
| --- | --- |

23.

kehottaa Maailmanpankkia valvomaan puheenjohtajansa 22. toukokuuta 2013 Kinshasassa antamaa lupausta yhden miljardin Yhdysvaltain dollarin määrän sijoittamisesta kehityshankkeisiin Suurten järvien alueella ja suosittelee kohdentamaan tämän rahoituksen ensisijaisesti alueille, joihin konfliktit ovat vaikuttaneet;

| 24. | vaatii, että Afrikan unioni, Suurten järvien alueen kansainvälinen konferenssi ja sen jäsenvaltiot, YK ja EU toteuttavat lujia ja tehokkaita toimenpiteitä Kongon demokraattisen tasavallan ja Suurten järvien alueen muiden maiden luonnonvarojen laittoman hyödyntämisen ja kaupan torjumiseksi ja että ne erityisesti määräävät rangaistuksia kyseisiin käytäntöihin osallistuville yhtiöille kansainvälisellä tasolla hyväksyttyjen avoimuusperiaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

24.

vaatii, että Afrikan unioni, Suurten järvien alueen kansainvälinen konferenssi ja sen jäsenvaltiot, YK ja EU toteuttavat lujia ja tehokkaita toimenpiteitä Kongon demokraattisen tasavallan ja Suurten järvien alueen muiden maiden luonnonvarojen laittoman hyödyntämisen ja kaupan torjumiseksi ja että ne erityisesti määräävät rangaistuksia kyseisiin käytäntöihin osallistuville yhtiöille kansainvälisellä tasolla hyväksyttyjen avoimuusperiaatteiden mukaisesti;

| 25. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Afrikan unionille, AKT-EU-neuvostolle, Euroopan unionin neuvostolle ja Euroopan komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, YK:n pääsihteerille, YK:n pääsihteerin erityislähettiläälle Suurten järvien alueella, Suurten järvien alueen kansainvälisen konferenssin jäsenvaltioille ja kyseessä olevien valtioiden valtion ja hallitusten päämiehille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

25.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Afrikan unionille, AKT-EU-neuvostolle, Euroopan unionin neuvostolle ja Euroopan komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, YK:n pääsihteerille, YK:n pääsihteerin erityislähettiläälle Suurten järvien alueella, Suurten järvien alueen kansainvälisen konferenssin jäsenvaltioille ja kyseessä olevien valtioiden valtion ja hallitusten päämiehille ja parlamenteille.

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestys

1 artikla

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

1.   AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous (jäljempänä ’edustajakokous’) perustetaan Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen 17 artiklan mukaisesti.

2.   Edustajakokous muodostuu kahdesta huoneesta, joissa on tasalukuinen määrä EU:n ja AKT:n edustajia. Edustajakokouksen jäsenet ovat Euroopan parlamentin jäseniä ja kunkin AKT-valtion nimeämiä parlamentin jäseniä tai, jollei näitä ole tai jos kyseessä on poikkeustapaus, esimerkiksi ylivoimainen este, josta on ilmoitettava etukäteen kirjallisesti 2 artiklassa tarkoitetulle työvaliokunnalle (jäljempänä ’työvaliokunta’), kyseisen AKT-valtion parlamentin nimeämiä edustajia. Jos parlamenttia ei ole, kyseisen AKT-valtion edustajan osanottoon – ilman äänestysoikeutta – tarvitaan edustajakokouksen ennakolta antama hyväksyntä.

3.   AKT:n edustajat saavat edustajakokouksen jäsenyyteen oikeuttavan valtakirjan nimityskirjeenä kunkin valtion asianomaisilta viranomaisilta ja Euroopan parlamentin edustajat parlamentin puhemieheltä.

2 artikla

Työvaliokunta

1.   Edustajakokouksen kumpikin huone valitsee jäsenensä työvaliokuntaan oman käytäntönsä mukaisesti.

2.   Työvaliokunnan muodostavat kaksi samanarvoista yhteispuheenjohtajaa ja 24 varapuheenjohtajaa. Puolet työvaliokunnan jäsenistä nimitetään AKT-valtioiden esityksestä ja puolet Euroopan parlamentin esityksestä kummankin huoneen keskuudessaan määräämien menettelyjen mukaisesti.

3.   Työvaliokunta valmistelee edustajakokouksen työtä, seuraa sen toimintaa, sen päätöslauselmien noudattamista ja luo tarvittavat yhteydet AKT–EU-ministerineuvostoon ja AKT–EU-suurlähettiläskomiteaan.

4.   Työvaliokunta vastaa edustajakokouksen työn yhteensovittamisesta. Työvaliokunta voi nimittää osan jäsenistään tietyistä aiheista vastaaviksi varapuheenjohtajiksi AKT-valtioiden parlamenttien ja Euroopan parlamentin jäsenten välisen tasavertaisuusperiaatteen mukaisesti.

5.   Työvaliokunta kokoontuu yhteispuheenjohtajiensa aloitteesta vähintään neljä kertaa vuodessa, ja kokouksista kaksi järjestetään edustajakokouksen täysistuntoja edeltävinä päivinä.

6.   Työvaliokunta antaa edustajakokoukselle ehdotuksen sen keskustelujen esityslistaksi. Sen tehtävänä on varmistaa mahdollisuuksien mukaan, että puolet esityslistalle otetuista kohdista koskee kysymyksiä, joihin sisältyy yhteinen ulottuvuus.

Se voi ehdottaa keskustelujen puheajan rajoituksia.

7.   Työvaliokunta päättää 25 artiklassa tarkoitettujen pysyvien valiokuntien (jäljempänä ’pysyvät valiokunnat’) kokoonpanosta ja valtuuksista.

8.   Työvaliokunta antaa pysyville valiokunnille luvan mietintöjen ja päätöslauselmaesitysten laatimiseen.

9.   Työvaliokunta voi myös lähettää asiat pysyvien valiokuntien käsiteltäväksi, ja ne voivat sen jälkeen pyytää luvan laatia mietinnön erityisestä aiheesta.

10.   Työvaliokunnan tehtävänä on valvoa edustajakokouksen päätöslauselmien ja päätösten noudattamista. Se voi antaa pysyvän parlamentaarisen valiokunnan käsiteltäväksi antamien päätöslauselmien noudattamisen valvonnan kyseisen pysyvän parlamentaarisen valiokunnan puheenjohtajan ja esittelijän tehtäväksi.

11.   Työvaliokunta on vastuussa suljetuin ovin käytävän keskustelun järjestämisestä yksittäisistä ihmisoikeustapauksista.

12.   Työvaliokunnan kokoukset eivät ole julkisia.

3 artikla

Muiden toimielinten osallistuminen

1.   Kumppanuussopimuksen 15 artiklassa tarkoitettu AKT–EU-ministerineuvosto kutsutaan esittämään edustajakokoukselle kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa koskeva vuosikertomus. Tätä esittelyä seuraa keskustelu.

2.   AKT-ministerineuvosto ja AKT-suurlähettiläskomitea sekä Euroopan unionin neuvosto, Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja (jäljempänä ’korkea edustaja’) ja Euroopan komissio voivat osallistua edustajakokouksen täysistuntoihin työvaliokunnan kutsumina.

3.   AKT-ministerineuvosto sekä Euroopan unionin neuvosto, korkea edustaja ja Euroopan komissio voivat työvaliokunnan kutsusta osallistua työvaliokunnan kokouksiin, joissa käsitellään niiden vastuualueisiin liittyviä asioita.

4 artikla

Tarkkailijat ja muut vieraat

1.   Seuraavat valtiot voivat pysyvinä tarkkailijoina lähettää edustajan edustajakokouksen täysistuntoihin:

| a) | valtiot, jotka ovat parhaillaan ratifioimassa kumppanuussopimusta |
| --- | --- |

a)

valtiot, jotka ovat parhaillaan ratifioimassa kumppanuussopimusta

| b) | valtiot, jotka ovat AKT-ryhmän jäseniä. |
| --- | --- |

b)

valtiot, jotka ovat AKT-ryhmän jäseniä.

Pysyvät tarkkailijat voivat käyttää puheenvuoroja edustajakokouksen täysistunnoissa.

2.   Muut järjestöt tai elimet voivat osallistua tarkkailijoina edustajakokouksen täysistuntoihin, pysyvien valiokuntien kokouksiin ja alueiden parlamentaarisiin kokouksiin yhteispuheenjohtajien kutsusta ja työvaliokunnan suostumuksella.

Niiden edustajat voivat tapauskohtaisesti käyttää puheenvuoroja täysistunnoissa tai valiokuntien kokouksissa edustajakokouksen tai kunkin kyseessä olevan valiokunnan puheenjohtajiston suostumuksella.

3.   Pysyvillä tai muilla tarkkailijoilla ei ole äänestysoikeutta.

4.   Työvaliokunta hyväksyy tapauskohtaisesti muiden vieraiden, kuten kansalaisyhteiskunnan edustajien, osallistumisen neuvoa-antavassa asemassa edustajakokouksen täysistuntoihin, pysyvien valiokuntien kokouksiin sekä alueiden parlamentaarisiin kokouksiin.

5 artikla

Edustajakokouksen täysistunnot

1.   Edustajakokous kokoontuu kaksi kertaa vuodessa kolmen päivän ajan. Yhteispuheenjohtajat kutsuvat sen täysistunnot koolle ja kokouspaikkana on vuorotellen AKT-valtio ja Euroopan unionin jäsenvaltio – jos mahdollista, Euroopan unionin neuvoston kiertävää puheenjohtajuutta hoitava jäsenvaltio.

2.   AKT:n valtioryhmien alueet ja Euroopan unionin jäsenvaltiot otetaan vuorollaan huomioon kokouspaikasta päätettäessä.

3.   Yhteispuheenjohtajat voivat työvaliokunnan tai AKT–EU-ministerineuvoston pyynnöstä kutsua koolle edustajakokouksen ylimääräisen täysistunnon.

6 artikla

Edustajakokouksen alueelliset kokoukset

1.   Edustajakokous pitää kumppanuussopimuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti alueellisia parlamentaarisia kokouksia. Näistä kokouksista päätetään työvaliokunnan tai kyseisten alueiden pyynnöstä.

2.   Tässä työjärjestyksessä ”alueella” tarkoitetaan yksiköitä, jotka AKT-valtioiden kansalliset parlamentit määrittelevät. Tällä tavoin määritellyt yksiköt hyväksytään lopullisesti edustajakokouksessa.

3.   Kokouksiin osallistuu yksi parlamentin jäsen jokaisesta alueen AKT-valtiosta sekä vastaava määrä Euroopan parlamentin jäseniä.

4.   Edustajakokous pitää enintään kolme alueellista kokousta vuodessa, ja jokainen niistä kestää enintään kolme päivää. Jos järjestetään enemmän kuin kaksi kokousta, yksi niistä on järjestettävä AKT-valtiossa järjestettävän täysistunnon yhteydessä. Näiden kokousten päätökset esitetään tiedonannon muodossa. Työjärjestystä sovelletaan soveltuvin osin alueellisiin kokouksiin.

5.   Alueellisissa kokouksissa keskitytään alueellisiin ja aihekohtaisiin asioihin, erityisesti kyseessä olevan alueen alue- ja maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin. Kustakin alueellisesta kokouksesta esitetään seurantaraportti seuraavalle edustajakokouksen täysistunnolle.

6.   Jokaisesta AKT-alueesta laaditaan raportti ennen kutakin alueellista kokousta, ja siitä keskustellaan kyseisessä alueellisessa kokouksessa.

7 artikla

Esityslista

1.   Työvaliokunta valmistelee täysistunnon esityslistaluonnoksen. Yhteispuheenjohtajat antavat luonnoksen edustajakokouksen hyväksyttäväksi. Käsiteltävät asiat liittyvät kumppanuussopimuksen puitteissa toteutettavaan Euroopan unionin ja AKT-valtioiden väliseen kehitysyhteistyöhön.

Kunkin täysistunnon esityslistaluonnos sisältää seuraavat käsiteltävien asioiden luokat:

| i) | Pysyvien valiokuntien esittämät mietinnöt. Kussakin täysistunnossa näitä voi olla enintään kolme. Mietintöihin sisältyvien päätöslauselmaesitysten pituus vahvistetaan tämän työjärjestyksen liitteessä II. |
| --- | --- |

i)

Pysyvien valiokuntien esittämät mietinnöt. Kussakin täysistunnossa näitä voi olla enintään kolme. Mietintöihin sisältyvien päätöslauselmaesitysten pituus vahvistetaan tämän työjärjestyksen liitteessä II.

| ii) | Pysyvän valiokunnan tai työvaliokunnan itsensä esittämät kiireelliset asiat. Esityslistalle otetaan kiireellisiä asioita vain poikkeustapauksissa ja kussakin täysistunnossa niitä voidaan ottaa käsittelyyn enintään kaksi. Muut asiat välitetään asiasta vastaavalle pysyvälle valiokunnalle. |
| --- | --- |

ii)

Pysyvän valiokunnan tai työvaliokunnan itsensä esittämät kiireelliset asiat. Esityslistalle otetaan kiireellisiä asioita vain poikkeustapauksissa ja kussakin täysistunnossa niitä voidaan ottaa käsittelyyn enintään kaksi. Muut asiat välitetään asiasta vastaavalle pysyvälle valiokunnalle.

| iii) | Korkean tason keskustelun keskeinen aihe. |
| --- | --- |

iii)

Korkean tason keskustelun keskeinen aihe.

2.   AKT-valtioiden edustaja, poliittinen ryhmä tai kymmenen jäsentä voi jättää kiireellisistä asioista päätöslauselmaesityksen. Päätöslauselmaesityksiä voidaan jättää vain täysistunnon esityslistaluonnokseen merkityistä kiireellisistä asioista, ja niiden enimmäispituus on vahvistettu liitteessä II. Päätöslauselmaesitykset annetaan käsiteltäväksi viimeistään neljä viikkoa ennen sen täysistunnon alkamista, jonka aikana niistä keskustellaan ja äänestetään.

3.   Kiireellisissä tapauksissa yhteispuheenjohtajat voivat päivittää esityslistaluonnosta työvaliokunnan kokousten välillä kirjallisen ja/tai hiljaisen menettelyn mukaisesti.

4.   Päätöslauselmaesitys kiireellisestä asiasta jätetään työvaliokunnalle. Työvaliokunta tarkastaa, että kukin 2 kohdan vaatimukset täyttävä päätöslauselmaesitys otetaan esityslistalle ja että se on saatavilla englanniksi ja ranskaksi. Työvaliokunnan esitykset annetaan edustajakokouksen hyväksyttäväksi.

5.   Työvaliokunta lähettää asiasta vastaavalle valiokunnalle tiedoksi päätöslauselmaesitykset kiireellisistä asioista.

8 artikla

Päätösvaltaisuus

1.   Edustajakokous on päätösvaltainen, kun kolmannes AKT-valtioiden edustajista ja kolmannes Euroopan parlamentin edustajista on läsnä.

2.   Äänestys on lainmukainen äänestäjien määrästä riippumatta, ellei puheenjohtaja totea vähintään kymmenen jäsenen ennen äänestystä sitä pyydettyä, että kokous ei ole äänestyshetkellä päätösvaltainen. Jos edustajakokous ei ole päätösvaltainen, äänestys otetaan seuraavan istunnon esityslistalle.

9 artikla

Istuntojen puheenjohtajuus

1.   Yhteispuheenjohtajat päättävät yhdessä, kumpi heistä toimii puheenjohtajana edustajakokouksen kussakin istunnossa.

2.   Puheenjohtaja avaa, keskeyttää ja päättää edustajakokouksen istunnot. Hän huolehtii työjärjestyksen noudattamisesta, pitää yllä järjestystä, myöntää puheenvuorot, päättää keskustelut, toimittaa äänestykset ja ilmoittaa äänestystulokset.

3.   Puheenjohtaja saa käyttää keskustelun aikana puheenvuoroja ainoastaan tehdäkseen keskustelusta yhteenvedon tai kehottaakseen puhujia pysymään asiassa. Halutessaan osallistua keskusteluun hän siirtyy pois puheenjohtajan paikalta.

4.   Kumpikin yhteispuheenjohtaja voi päättää, että varapuheenjohtaja tulee hänen tilalleen.

10 artikla

Istumajärjestys

Jäsenet istuvat aakkosjärjestyksessä, joka määräytyy Euroopan parlamentin edustajien nimien perusteella ja AKT:n edustajien maiden nimien perusteella, ja aloituskirjain vaihtuu jokaisessa täysistunnossa aakkosjärjestyksessä.

11 artikla

Viralliset kielet

1.   Edustajakokouksen viralliset kielet ovat bulgaria, kroaatti, englanti, espanja, hollanti, italia, kreikka, kroaatti, latvia, liettua, malta, portugali, puola, ranska, romania, ruotsi, saksa, sloveeni, slovakki, suomi, tanska, tšekki, unkari ja viro.

Kaikissa Euroopan parlamentin tavanomaisissa työskentelypaikoissa järjestetyissä kokouksissa järjestetään tulkkaus kaikilla tosiasiassa läsnä olevien Euroopan parlamentin jäsenten työkielillä. Kaikissa Euroopan parlamentin tavanomaisten työskentelypaikkojen ulkopuolella järjestetyissä kokouksissa tulkkaus järjestetään niiden Euroopan parlamentin asiaankuuluvien sisäisten sääntöjen mukaisesti, jotka sisältyvät AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen ja sen elimien kokouksia koskeviin sääntöihin, jotka on vahvistettu Euroopan parlamentin puhemiehistön 10. helmikuuta 2003 tekemässä päätöksessä (22). Jokaisen kokouksen aikana tarjotaan käännöspalvelut englanniksi ja ranskaksi.

2.   Edustajakokouksen hyväksymät asiakirjat julkaistaan virallisilla kielillä. Valmisteluasiakirjat ja työskentelyasiakirjat julkaistaan ainakin englanniksi ja ranskaksi.

12 artikla

Käsittelyn julkisuus

Edustajakokouksen täysistunnot ovat julkisia, ellei se toisin päätä.

13 artikla

Pöytäkirja

1.   Kunkin istunnon pöytäkirja, johon sisältyy edustajakokouksen päätökset ja puhujien nimet, jaetaan seuraavassa istunnossa.

2.   Euroopan parlamentti julkaisee käsittelyjen pöytäkirjat Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja AKT:n sihteeristö sopivaksi katsomassaan muodossa. Täysistunnon viimeisen istunnon pöytäkirja toimitetaan hyväksyttäväksi seuraavan täysistunnon alussa, ja Euroopan parlamentti julkaisee kaikki sen korjaukset Euroopan unionin virallisessa lehdessä. AKT:n sihteeristö julkaisee pöytäkirjan sopivaksi katsomassaan muodossa.

14 artikla

Yhteispuheenjohtajien lausunnot ja lehdistötiedotteet

1.   Yhteispuheenjohtajat voivat, kuultuaan mahdollisuuksien mukaan työvaliokunnan jäseniä kirjallisessa ja/tai hiljaisessa menettelyssä, antaa yhteisiä kiireellisiä lausuntoja mistä tahansa AKT:n ja EU:n kumppanuutta koskevasta asiasta. Kyseisten lausuntojen on perustuttava voimassa oleviin päätöslauselmiin ja julkilausumiin. Kun on ne on annettu, yhteispuheenjohtajien on ensin tiedotettava niistä työvaliokunnalle, jotta niistä voidaan keskustella, ja mahdollisimman pian sen jälkeen kaikille edustajakokouksen jäsenille.

2.   Lehdistötiedotteet laaditaan englanniksi ja ranskaksi. Ne eivät ole virallisia asiakirjoja.

15 artikla

Puheoikeus

1.   Edustajakokouksen jäsen saa käyttää puheenvuoron ainoastaan, jos puheenjohtaja on sen hänelle myöntänyt. Päätöslauselmissa tai keskustelujen aikana mainittujen maiden edustajilla on oikeus vastata niille myönnetyssä ajassa.

2.   Puheaika edustajakokouksen keskusteluissa jaetaan tasapuolisesti Euroopan parlamentin ja AKT-valtioiden edustajien kesken. Edustajakokous voi puheenjohtajan ehdotuksesta päättää rajoittaa puheaikaa. Jäsenet voivat täydentää lausuntojaan kirjallisilla lausumilla, joiden enimmäispituus on 2 000 merkkiä. Kirjalliset lausumat arkistoidaan niiden alkuperäisellä kielellä.

3.   Euroopan parlamentin jäsenten puheaika myönnetään d'Hondtin järjestelmän mukaisesti.

4.   AKT-EU-ministerineuvoston jäseniä tai heidän edustajiaan ja 3 artiklan 2 kohdassa mainittuja elimiä ja toimielimiä kuullaan niiden pyynnöstä.

5.   Euroopan parlamentin pääsihteeri ja AKT:n sihteeristön pääsihteeri saavat käyttää puheenvuoron työvaliokunnan kokouksissa ja edustajakokouksen täysistunnoissa, mikäli heillä on asianmukainen valtuutus omalta huoneeltaan ja mikäli kyseisen kokouksen tai täysistunnon puheenjohtajana toimiva yhteispuheenjohtaja sitä pyytää.

6.   Jäljempänä 6 kohdan mukaisen tapauksen lisäksi puhujan saa keskeyttää ainoastaan istunnon puheenjohtaja siinä tapauksessa, että puhuja on ylittänyt hänelle myönnetyn puheajan.

7.   Jos puhuja poikkeaa asiasta, puheenjohtaja kehottaa häntä pysymään asiassa. Jos puhuja edelleen poikkeaa asiasta, puheenjohtaja voi kieltää häneltä puheenvuorot sopivaksi katsomakseen ajaksi.

16 artikla

Äänestysoikeus ja äänestystavat

1.   Kullakin jäsenellä, jolla on äänioikeus, on yksi ääni, jota ei voi siirtää toiselle.

2.   Edustajakokouksessa äänestetään tavallisesti kättä nostamalla. Jos äänestystulos on epäselvä, suoritetaan uusi äänestys värikortteja käyttäen tai äänestyskoneella.

3.   Edustajakokous voi toteuttaa salaisen lippuäänestyksen, jos vähintään kymmenen jäsentä pyytää sitä kirjallisesti äänestyspäivän aamuun kello 10:een mennessä.

4.   Päätöksen katsotaan tulleen hyväksytyksi ainoastaan, kun se on saanut annettujen äänten enemmistön. Jos vähintään viisi jäsentä pyytää äänestyspäivän aamuun kello 10:een mennessä erillistä äänestystä, suoritetaan äänestys, jossa AKT-valtioiden parlamenttien jäsenet ja Euroopan parlamentin jäsenet äänestävät erikseen ja vuorotellen. Tällaisessa tapauksessa päätöksen katsotaan tulleen hyväksytyksi ainoastaan, kun se saa samanaikaisesti enemmistön sekä äänestykseen osallistuvien AKT-valtioiden parlamenttien jäsenten antamista äänistä että Euroopan parlamentin jäsenten antamista äänistä.

5.   Äänten mennessä tasan esitystä ei hyväksytä. Se voidaan antaa uudelleen käsiteltäväksi edustajakokouksen seuraavassa täysistunnossa.

6.   Edustajakokous äänestää kohdan tai tarkistuksen tekstin erillisistä osista, jos vähintään viisi jäsentä on sitä pyytänyt äänestyspäivän aamuun kello 10:een mennessä.

7.   Kaikki 3, 4 ja 6 kohdan mukaisesti jätetyt pyynnöt ovat tekijän omia, ja näin ollen tekijä voi peruuttaa ne koska tahansa ennen äänestystä.

17 artikla

Äänestysselitykset

Jäsen voi antaa lopullisesta äänestyksestä enintään puolentoista minuutin pituisen suullisen selityksen tai enintään 200 sanan pituisen kirjallisen selityksen. Kirjalliset äänestysselitykset arkistoidaan alkuperäisellä kielellä.

18 artikla

Edustajakokouksen päätöslauselmat

1.   Edustajakokous ottaa kantaa pysyvien valiokuntien tekemiin mietintöihin sisältyviin päätöslauselmaesityksiin 7 artiklan mukaisesti.

2.   Edustajakokous ottaa tarvittaessa kantaa myös kiireellisiä asioita koskeviin päätöslauselmaesityksiin 7 artiklan mukaisesti.

3.   Puheenjohtaja pyytää tarvittaessa samoja kiireellisiä asioita käsittelevien päätöslauselmien laatijoita laatimaan kompromissipäätöslauselman. Keskustelun jälkeen edustajakokous äänestää kaikista kompromissipäätöslauselmista ja niitä koskevista tarkistuksista. Jos kompromissipäätöslauselma hyväksytään, muut samasta aiheesta esitetyt päätöslauselmat raukeavat.

4.   Edustajakokouksen vahvistamat päätöslauselmat välitetään Euroopan komissiolle, AKT-EU-ministerineuvostolle ja muille asianosaisille. Euroopan komissio ja AKT-EU-ministerineuvosto tekevät edustajakokouksen seuraavassa täysistunnossa selkoa hyväksyttyjen päätöslauselmien perusteella toteutettavista toimista.

19 artikla

Tarkistukset

1.   AKT-valtion edustaja, jolla on äänioikeus, poliittinen ryhmä tai kymmenen jäsentä voi antaa käsiteltäväksi tarkistuksia. Tarkistusten on liityttävä tekstiin, jota niillä pyritään muuttamaan, ja ne on esitettävä kirjallisina. Puheenjohtaja päättää tämän perusteella, ovatko ne sallittuja.

2.   Tarkistusten jättämisen määräaika ilmoitetaan täysistunnon alussa.

3.   Tarkistuksista äänestetään ennen tekstiä, johon ne liittyvät.

4.   Jos samaan tekstin osaan on esitetty kaksi tai useampia tarkistuksia, äänestetään ensin tarkistuksesta, joka poikkeaa sisällöltään eniten alkuperäisestä tekstistä. Huomioon voidaan ottaa ainoastaan suulliset tarkistukset, joilla korjataan sisältö- tai kielivirheitä. Muiden suullisten tarkistusten huomioon ottamisesta päättää edustajakokous harkintansa mukaan. Suullista tarkistusta ei oteta huomioon, jos kymmenen jäsentä vastustaa sitä seisomaan nousten.

20 artikla

Kysymykset, joihin vastataan kirjallisesti

1.   Edustajakokouksen jäsen voi esittää AKT–EU-ministerineuvostolle tai Euroopan komissiolle kysymyksiä, joihin vastataan kirjallisesti.

2.   Kysymykset annetaan kirjallisina työvaliokunnalle, joka päättää, ovatko ne sallittuja, ja välittää ne AKT–EU-ministerineuvostolle tai Euroopan komissiolle tapauksesta riippuen. AKT–EU-ministerineuvostoa tai Euroopan komissiota pyydetään vastaamaan kirjallisesti kahden kuukauden kuluessa siitä päivästä, jolloin kysymys on niille välitetty.

3.   Euroopan parlamentti julkaisee kysymykset ja niihin annetut vastaukset Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja kukin AKT-valtio sopivaksi katsomassaan muodossa.

4.   Kysymykset, joihin ei ole vastattu asetettuna määräaikana, julkaistaan samalla tavoin ilmoittaen, että vastausta ei ole vielä annettu.

21 artikla

Kyselytunti

1.   Työvaliokunta päättää AKT–EU-ministerineuvoston ja Euroopan komission kyselytunnin ajankohdasta kunkin täysistunnon aikana siten, että paikalla on mahdollisimman korkea-arvoisia edustajia molemmista toimielimistä.

2.   Kukin edustajakokouksen jäsen voi esittää sekä AKT–EU-ministerineuvostolle että Euroopan komissiolle yhden kysymyksen. Kysymykset, joilla on useita allekirjoittajia, esittää vain yksi jäsen.

3.   Kysymykset annetaan kirjallisina työvaliokunnalle sen asettamaan määräaikaan mennessä.

4.   Kiireellisissä tapauksissa yhteispuheenjohtajat ja työvaliokunta voivat päättää kysymyksen ottamisesta esityslistalle työvaliokunnan asettaman määräajan umpeuduttua sen toimielimen suostumuksella, jolle kysymykset on osoitettu.

5.   Edustajakokouksen yhteispuheenjohtajat päättävät kumppanuussopimuksen alan ja sisällön huomioon ottaen, ovatko kysymykset sallittuja. Sellaisia esityslistalla jo olevia asioita, joista on tarkoitus keskustella asianomaisen toimielimen kanssa, koskevat kysymykset eivät ole sallittuja. Sallituiksi todetut kysymykset välitetään AKT–EU-ministerineuvostolle ja Euroopan komissiolle. Yhteispuheenjohtajat päättävät kysymysten järjestyksestä. Päätös annetaan viipymättä tiedoksi kysymysten laatijoille.

6.   Kysymykset saavat olla enintään sadan sanan pituisia. Ne eivät saa olla väittämiä, vaan niiden on oltava kysymyksen muodossa.

7.   Edustajakokous varaa kustakin täysistunnosta tietyn ajan AKT–EU-ministerineuvostolle ja Euroopan komissiolle esitettävien kysymysten käsittelyyn. Kysymyksiin, joihin ajan puutteen vuoksi ei voida vastata, annetaan kirjallinen vastaus, jollei kysymyksen laatija peruuta kysymystään.

8.   Kysymykseen voidaan vastata ainoastaan, jos kysymyksen laatija on paikalla tai jos hän on kirjallisesti ilmoittanut sijaisensa nimen yhteispuheenjohtajille ennen kyselytunnin alkua.

9.   Kysymykseen vastataan kirjallisesti, jos kysymyksen laatija tai hänen sijaisensa ei ole paikalla.

10.   AKT–EU-ministerineuvosto tai Euroopan komissio antavat vastaukset kirjallisina etukäteen. Alkuperäisen kysymyksen laatija voi esittää yhden lyhyen lisäkysymyksen, jos hän on paikalla, tai hänen sijaisensa voi esittää sen, jos laatija on kirjallisesti ilmoittanut sijaisensa nimen yhteispuheenjohtajille ennen kyselytunnin alkua. Puheenjohtaja voi kieltää kysymyksen, joka ei liity alkuperäiseen kysymykseen. Tämän jälkeen voidaan ajan salliessa esittää AKT–EU-ministerineuvostolle muita kysymyksiä siten, että puheenvuoro pyydetään kiinnittämällä puhemiehen huomio (”catch the eye” -menettely).

11.   AKT–EU-ministerineuvoston tai Euroopan komission antaman vastauksen jälkeen voidaan kymmenen tai useamman edustajakokouksen jäsenen pyynnöstä järjestää keskustelu. Puheenjohtaja asettaa keskustelulle määräajan.

22 artikla

Kertomus AKT–EU-ministerineuvoston kumppanuussopimuksen täytäntöönpanosta

AKT–EU-ministerineuvoston kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa koskeva kertomus, jossa käsitellään muun muassa edustajakokouksen päätöslauselmien ja suositusten nojalla toteutetut toimenpiteet, painetaan virallisilla kielillä ja jaetaan edustajakokouksen vuotuista keskustelua varten.

23 artikla

Kumppanuussopimuksen täytäntöönpanon tutkinta

Edustajakokous voi työvaliokunnan ehdotuksesta nimittää yhden AKT-valtiota edustavan ja yhden EU:ta edustavan esittelijän laatimaan kertomuksen tietystä alueesta tai jostakin muusta kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoon liittyvästä asiasta sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklassa tarkoitettujen alueraporttien laatimista.

24 artikla

AKT–EU-ministerineuvoston lausuntopyynnöt

1.   Jos edustajakokousta pyydetään antamaan lausunto AKT–EU-ministerineuvoston päätöksestä tai ehdotetusta päätöksestä, päätöslauselmasta, suosituksesta tai lausunnosta, pyyntö annetaan työvaliokunnalle, joka tuo asian ja sitä koskevan suosituksen edustajakokouksen käsiteltäväksi.

2.   Työvaliokunta voi tehdä lopullisen päätöksen AKT–EU-ministerineuvoston kiireelliseksi julistamassa asiassa.

25 artikla

Pysyvät valiokunnat

1.   Edustajakokous asettaa kolme pysyvää valiokuntaa (23), jotka suorittavat kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä seuraavilla aloilla:

| — | demokratiakehityksen edistäminen vuoropuhelun ja kuulemisen kautta |
| --- | --- |

—

demokratiakehityksen edistäminen vuoropuhelun ja kuulemisen kautta

| — | taloudelliset ja rahoitukselliset kysymykset, kauppakysymykset ja Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpano |
| --- | --- |

—

taloudelliset ja rahoitukselliset kysymykset, kauppakysymykset ja Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpano

| — | yhteiskunta- ja ympäristökysymykset. |
| --- | --- |

—

yhteiskunta- ja ympäristökysymykset.

2.   Edustajakokouksen yleisten toimintaperiaatteiden mukaisesti sen pysyvät valiokunnat muodostetaan edustajakokouksen jäsenistä 1 artiklan mukaisesti, ja ne toimivat siten, että kumpikin osapuoli on täysin yhdenvertainen.

3.   Edustajakokous vahvistaa pysyvien parlamentaaristen valiokuntien työjärjestyksen työvaliokunnan ehdotuksesta.

26 artikla

Väliaikaiset seurantakomiteat

1.   Yhteisen edustajakokouksen ehdotuksesta työvaliokunta voi perustaa väliaikaisia seurantakomiteoita, jotka käsittelevät kumppanuussopimukseen tai sopimuksen alaan liittyviä tiettyjä aiheita. Samanaikaisesti voi toimia korkeintaan kaksi tällaista komiteaa. Seurantakomiteoiden on saatettava työnsä päätökseen yhden vuoden kuluessa.

2.   Työvaliokunta määrittää niiden tehtävät, kokoonpanon ja toimivallan.

27 artikla

Seminaarit

1.   Edustajakokous järjestää säännöllisesti sekä Euroopan unionissa että AKT-valtioissa seminaareja Euroopan unionin ja AKT-valtioiden kansojen keskinäisen ymmärryksen lisäämiseksi sekä yleisen tietoisuuden lisäämiseksi kehitysasioista.

2.   Seminaarien järjestämisestä vastaa työvaliokunta, ja ne tarjoavat edustajakokoukselle erityisesti mahdollisuuden kutsua henkilöitä, jotka voivat antaa sille tietoja poliittiseen, taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen sekä kulttuurikysymyksiin liittyvistä huolenaiheista.

3.   Edustajakokouksen kunkin täysistunnon avaamista edeltävänä päivänä järjestetään enintään kolme seminaaria. Kukin esittelijä esittää täysistunnolle suullisesti lyhyen raportin, jonka jälkeen mahdollisesti seuraa keskustelu.

28 artikla

Työmatkat ja valtuuskunnat

1.   Työvaliokunta voi päättää tiedonhankintamatkojen tekemisestä AKT-valtioihin tai unionin jäsenvaltioihin tai kansainvälisiin järjestöihin talousarvion sallimissa rajoissa. Työvaliokunta tai edustajakokous voi myös päättää yhteisten valtuuskuntien lähettämisestä seuraamaan presidentin- tai parlamenttivaaleja kyseisen maan kutsusta edellyttäen, että valtuuskuntien turvallisuus ei ole uhattuna ja että se on Euroopan parlamentin jäsenten osalta yhdenmukaista Euroopan parlamentin sisäisten sääntöjen kanssa. Työvaliokunta voi lisäksi lähettää valtuuskuntia Euroopan talous- ja sosiaalikomitean sekä sosiaalisten yhteistyökumppanien kokouksiin – vaikka kokoukset järjestettäisiinkin muualla kuin Brysselissä – 29 artiklassa määrätyn tiiviin yhteistyön periaatteen mukaisesti.

Työvaliokunnalle ja edustajakokouksen seuraavalle täysistunnolle toimitetaan raportti. Seuraavassa työvaliokunnan kokouksessa laaditaan raporttiin sisältyvistä suosituksista konkreettisia jatkotoimenpiteitä.

2.   Yhteispuheenjohtajat tai varapuheenjohtajat voivat yhdessä tai erikseen osallistua edustajakokouksen puolesta korkean tason kokouksiin tai kansainvälisten parlamentaaristen elinten kokouksiin, joihin heidät on kutsuttu virkansa puolesta. Heidän on tällaisilla työmatkoilla edustettava koko edustajakokousta, ja niihin liittyvien toimintojen on ilmennettävä AKT:n ja EU:n yhteisiä etuja.

29 artikla

Neuvottelut kansalaisyhteiskunnan kanssa

Edustajakokous toteuttaa toimia, joilla varmistetaan, että AKT-valtiot ja Euroopan unioni pitävät säännöllisesti yhteyttä ja neuvottelevat AKT-valtioiden ja EU:n taloudellisten ja sosiaalisten kumppanien edustajien ja muiden kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa kuullakseen niiden näkemyksiä kumppanuussopimuksen tavoitteiden saavuttamisesta. Nämä kansalaisyhteiskunnan edustajat voivat osallistua alueellisiin kokouksiin, pysyvien valiokuntien kokouksiin ja seminaareihin. Työvaliokunta tutkii tapauskohtaisesti, millä ehdoilla heidät kutsutaan.

30 artikla

Kunniapuheenjohtaja

Edustajakokous voi työvaliokunnan ehdotuksesta poikkeuksellisissa tapauksissa myöntää kunniapuheenjohtajan arvon entiselle yhteispuheenjohtajalleen. Tällä kunnianosoituksella edustajakokous antaa tunnustuksen kyseisen henkilön erinomaiselle toiminnalle edustajakokouksen hyväksi hänen jäsenyytensä aikana.

31 artikla

Sihteeristö

Euroopan parlamentin pääsihteeri ja AKT:n sihteeristön pääsihteeri toteuttavat kaikki toimet, joita edustajakokouksen avustamiseksi ja sen kitkattoman toiminnan varmistamiseksi tarvitaan. He voivat nimittää omien sihteeristöjensä johtavassa asemassa olevan virkamiehen edustamaan itseään edustajakokouksen yhteispääsihteerinä. He ovat vastuussa työvaliokunnalle.

32 artikla

Varainhoitosääntö

Edustajakokous vahvistaa varainhoitosääntönsä työvaliokunnan ehdotusten perusteella.

33 artikla

Työjärjestyksen tulkinta

Puheenjohtaja, tai hänen pyynnöstään työvaliokunta, päättää työjärjestyksen tulkintaan liittyvistä kysymyksistä.

34 artikla

Työjärjestyspuheenvuorot

1.   Jäsen voi käyttää työjärjestyksen noudattamista koskevan puheenvuoron tai tehdä menettelyä koskevan aloitteen, jolloin hän saa käyttää puheenvuoron ennen muita. Työjärjestyksen noudattamista tai menettelyä koskeva puheenvuoro saa kestää enintään kaksi minuuttia.

2.   Puheenjohtaja voi pyynnöstä myöntää esitystä vastustavalle puhujalle enintään kaksi minuuttia kestävän puheenvuoron.

3.   Muita puheenvuoroja ei myönnetä.

4.   Puheenjohtaja ilmoittaa työjärjestyksen noudattamista tai menettelyaloitetta koskevan päätöksensä. Hän voi neuvotella ensin työvaliokunnan kanssa.

35 artikla

Työjärjestyksen tarkistaminen

1.   Edustajakokous päättää työjärjestystä koskevista tarkistuksista työvaliokunnan ehdotusten perusteella kuultuaan poliittisten asioiden valiokuntaa.

2.   Tarkistukset hyväksytään ainoastaan, jos ne saavat edustajakokouksen molempien edustajaryhmien äänten enemmistön.

3.   Jollei äänestyksen yhteydessä toisin määrätä, työjärjestystä koskevat muutokset tulevat voimaan niiden hyväksymistä seuraavan täysistunnon ensimmäisenä päivänä.

LIITE I

Pysyvien valiokuntien toimivalta, vastuualueet, kokoonpano ja menettelyt

1 artikla

Pysyviä parlamentaarisia valiokuntia on kolme. Niiden toimivalta ja vastuualueet ovat seuraavat:

| I. | POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

  Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:






  1. | poliittinen vuoropuhelu (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 8 artikla), kehitys ja institutionaaliset kysymykset; |
| --- | --- | --- |

I.

POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

1.

poliittinen vuoropuhelu (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 8 artikla), kehitys ja institutionaaliset kysymykset;

| 2. | ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja edistäminen, demokratia ja moitteeton hallintotapa (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 9 artikla); |
| --- | --- |

2.

ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja edistäminen, demokratia ja moitteeton hallintotapa (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 9 artikla);

| 3. | rauhaa rakentavat politiikat sekä selkkausten ehkäiseminen ja ratkaiseminen (AKT-EU-kumppanuussopimuksen 11 artikla); |
| --- | --- |

3.

rauhaa rakentavat politiikat sekä selkkausten ehkäiseminen ja ratkaiseminen (AKT-EU-kumppanuussopimuksen 11 artikla);

| 4. | maahanmuuttokysymykset (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 13 artikla); |
| --- | --- |

4.

maahanmuuttokysymykset (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 13 artikla);

| 5. | edustajakokouksen suhteet kansainvälisiin järjestöihin. |
| --- | --- |

5.

edustajakokouksen suhteet kansainvälisiin järjestöihin.

Valiokunta yhteensovittaa tiedonhankinta- ja vaalitarkkailumatkoihin liittyvät työt edustajakokouksen työjärjestyksen 28 artiklan mukaisesti.

| II. | TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

  Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:






  1. | taloudellinen kehitys ja kaupallinen yhteistyö sekä kehityksen ja kumppanuuden edellytysten vahvistaminen; |
| --- | --- | --- |

II.

TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

1.

taloudellinen kehitys ja kaupallinen yhteistyö sekä kehityksen ja kumppanuuden edellytysten vahvistaminen;

| 2. | makrotaloudelliset ja rakenteelliset uudistukset, talouden eri sektorien kehittäminen ja matkailu (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 22–24 artikla); |
| --- | --- |

2.

makrotaloudelliset ja rakenteelliset uudistukset, talouden eri sektorien kehittäminen ja matkailu (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 22–24 artikla);

| 3. | uudet AKT–EU-kauppajärjestelyt, markkinoille pääsy ja AKT-valtioiden asteittainen integroituminen maailmantalouteen (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 34–37 artikla); |
| --- | --- |

3.

uudet AKT–EU-kauppajärjestelyt, markkinoille pääsy ja AKT-valtioiden asteittainen integroituminen maailmantalouteen (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 34–37 artikla);

| 4. | kauppa ja työelämää koskevat normit (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 50 artikla); |
| --- | --- |

4.

kauppa ja työelämää koskevat normit (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 50 artikla);

| 5. | maaseudun kehittäminen, kalastus ja elintarviketurva (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 53 ja 54 artikla); |
| --- | --- |

5.

maaseudun kehittäminen, kalastus ja elintarviketurva (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 53 ja 54 artikla);

| 6. | kaikki kehitysrahoitusyhteistyötä koskevat kysymykset, Euroopan kehitysrahaston toteuttamisen seuranta mukaan lukien. |
| --- | --- |

6.

kaikki kehitysrahoitusyhteistyötä koskevat kysymykset, Euroopan kehitysrahaston toteuttamisen seuranta mukaan lukien.

| III. | SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

  Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:






  1. | sosiaalialan ja yksilön kehitys; |
| --- | --- | --- |

III.

SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

1.

sosiaalialan ja yksilön kehitys;

| 2. | infrastruktuuri ja sosiaalipalvelut, terveyteen ja koulutukseen liittyvät asiat mukaan lukien (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 25 artikla); |
| --- | --- |

2.

infrastruktuuri ja sosiaalipalvelut, terveyteen ja koulutukseen liittyvät asiat mukaan lukien (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 25 artikla);

| 3. | nuoriso- ja kulttuuriasiat (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 26 ja 27 artikla); |
| --- | --- |

3.

nuoriso- ja kulttuuriasiat (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 26 ja 27 artikla);

| 4. | sukupuoleen liittyvät kysymykset (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 31 artikla); |
| --- | --- |

4.

sukupuoleen liittyvät kysymykset (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 31 artikla);

| 5. | ympäristö ja luonnonvarat (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 32 artikla). |
| --- | --- |

5.

ympäristö ja luonnonvarat (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 32 artikla).

2 artikla

1.   Jokaisella edustajakokouksen jäsenellä on oikeus olla jäsenenä yhdessä pysyvässä valiokunnassa.

2.   Valiokunnissa on 52 jäsentä. Niissä on tasalukuinen määrä Euroopan parlamentin jäseniä ja parlamentin jäseniä AKT-valtioista. Jos AKT-valtioiden määrä kasvaa, lisätään pysyvien valiokuntien jäsenmäärää samassa suhteessa.

3.   Valiokunnan puheenjohtajiston kutsusta jäsen voi osallistua myös sellaisen valiokunnan kokoukseen, johon hän ei kuulu, joko neuvonantajan ominaisuudessa tai silloin kun valiokunnassa käsitellään hänen maataan tai aluettaan koskevia asioita.

4.   Edustajat, jotka eivät ole parlamentin jäseniä, voivat osallistua kokouksiin vain silloin, kun valiokunnassa käsitellään heidän maataan koskevia asioita. Näillä edustajilla ei kuitenkaan ole äänestysoikeutta.

5.   Kaikki kokoukset ovat julkisia, ellei valiokunta toisin päätä.

3 artikla

1.   Valiokuntien kokoonpano vastaa mahdollisimman pitkälle edustajakokouksen kokoonpanoa.

2.   Kukin valiokunta valitsee keskuudestaan valiokunnan puheenjohtajiston vuodeksi kerrallaan.

3.   Valiokunnan puheenjohtajisto muodostuu kahdesta yhteispuheenjohtajasta (Euroopan parlamentin edustaja ja AKT-valtioiden edustaja) ja neljästä yhteisvarapuheenjohtajasta (kaksi AKT-valtioiden edustajaa ja kaksi Euroopan parlamentin edustajaa).

4.   Valiokuntien puheenjohtajina toimivat Euroopan parlamentin jäsen ja jonkin AKT-valtion parlamentin jäsen yhdessä.

5.   Valiokunnat voivat työvaliokunnan luvalla nimittää esittelijöitä selvittämään toimivaltansa piiriin kuuluvia erityiskysymyksiä ja laatimaan mietintöjä edustajakokoukselle jätettäväksi työjärjestyksen 2 artiklan mukaisesti.

Mietintöihin sisältyviin päätöslauselmaesityksiin voidaan liittää perusteluosa, jonka enimmäispituus on neljä sivua.

6.   Pysyvät valiokunnat voivat keskustella muista esityslistalla olevista asioista ilman mietintöä ja ilmoittaa työvaliokunnalle kirjallisesti, että mainituista asioista on keskusteltu.

7.   Valiokunnat osallistuvat myös muita kuin valtioita edustavien toimijoiden kanssa käytävään vuoropuheluun kumppanuussopimuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityisesti kuulemisten avulla.

8.   Valiokunnat tekevät selkoa toiminnastaan edustajakokoukselle.

4 artikla

1.   Valiokunnat kokoontuvat yhteispuheenjohtajiensa kutsusta. Vuoden aikana järjestetään enintään neljä kokousta, joista kaksi edustajakokouksen täysistuntojen aikana.

2.   Kaikki jäsenet voivat jättää tarkistuksia valiokunnan käsiteltäväksi. Menettelyn osalta valiokuntien kokouksiin sovelletaan soveltuvin osin edustajakokouksen työjärjestyksen 3 artiklaa (muiden toimielinten osallistuminen), 4 artiklaa (tarkkailijat), 8 artiklaa (päätösvaltaisuus), 9 artiklaa (istuntojen puheenjohtajuus), 16 artiklaa (äänestysoikeus ja äänestystavat) ja 29 artiklaa (neuvottelut kansalaisyhteiskunnan kanssa).

LIITE II

Tekstien pituus

Käännettäviksi ja jäljennettäviksi toimitettaviin teksteihin sovelletaan seuraavia enimmäispituuksia:

| — | perustelut, valmistelevat työasiakirjat ja tiedonhankintamatkoista laaditut raportit: 6 sivua |
| --- | --- |

—

perustelut, valmistelevat työasiakirjat ja tiedonhankintamatkoista laaditut raportit: 6 sivua

| — | mietintöihin sisältyvät päätöslauselmaesitykset ja kiireelliset aiheet: 4 sivua, johdanto-osan kappaleet mukaan luettuina, mutta johdanto-osan viitteet pois luettuina |
| --- | --- |

—

mietintöihin sisältyvät päätöslauselmaesitykset ja kiireelliset aiheet: 4 sivua, johdanto-osan kappaleet mukaan luettuina, mutta johdanto-osan viitteet pois luettuina

”Sivulla” tarkoitetaan 1 500 merkin pituista tekstiä (välilyöntejä ei lasketa merkeiksi).

Tätä liitettä voidaan muuttaa puhemiehistön yksinkertaisella päätöksellä.

LIITE III

Poliittisten ryhmien kokoukset

Euroopan parlamentin poliittiset ryhmät sekä Euroopan parlamentin ja AKT-valtioiden parlamenttien jäsenet voivat kokoontua poliittisen katsantonsa mukaisesti edustajakokouksen täysistuntojen yhteydessä, mutteivät kuitenkaan samaan aikaan kuin itse täysistunnot pidetään. Näihin kokouksiin järjestetään tulkkaus.

LIITE IV

Euroopan parlamentin säännöt tulkkaus- ja käännösjärjestelyistä (tämän työjärjestyksen 11 artikla)

Tulkkaus- ja käännösjärjestelyt (24)

| a) | Euroopan parlamentin tavanomaisissa toimipaikoissa järjestettävät kokoukset:






  i) | Tulkkaus järjestetään kaikilla läsnä olevien yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen eurooppalaisten jäsenten työkielillä. |
| --- | --- | --- |

a)

Euroopan parlamentin tavanomaisissa toimipaikoissa järjestettävät kokoukset:

i)

Tulkkaus järjestetään kaikilla läsnä olevien yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen eurooppalaisten jäsenten työkielillä.

| ii) | Edellisessä alakohdassa mainitulla läsnäololla tarkoitetaan osallistumista kaikkiin täysistuntoon kuuluviin istuntoihin sekä työvaliokunnan ja pysyvien parlamentaaristen valiokuntien kokouksiin niihin kuuluvien jäsenten osalta. |
| --- | --- |

ii)

Edellisessä alakohdassa mainitulla läsnäololla tarkoitetaan osallistumista kaikkiin täysistuntoon kuuluviin istuntoihin sekä työvaliokunnan ja pysyvien parlamentaaristen valiokuntien kokouksiin niihin kuuluvien jäsenten osalta.

| iii) | Käännöspalvelut tarjotaan kunkin kokouksen aikana englanniksi ja ranskaksi. |
| --- | --- |

iii)

Käännöspalvelut tarjotaan kunkin kokouksen aikana englanniksi ja ranskaksi.

| b) | Euroopan parlamentin tavanomaisten toimipaikkojen ulkopuolella järjestettävät kokoukset:






  i) | AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle järjestetään tulkkauspalvelut pääsääntöisesti englanniksi, ranskaksi, saksaksi, espanjaksi, italiaksi ja portugaliksi. Muita kieliä voidaan harkita poikkeusolosuhteissa tiettyjä kokouksia varten (esimerkiksi neuvoston puheenjohtajavaltion kieli).
  Jos kaksi viikkoa ennen suunniteltua kokousta todetaan, että kokoukseen osallistuu vähemmän kuin kolme jotakin edellä mainittua kieltä käyttävää jäsentä, tulkkausta ei järjestetä kyseisellä tai kyseisillä kielillä.
  Osallistumisen vahvistaminen:






  — | Euroopan unionin ulkopuolella järjestettävien kokousten yhteydessä tämä tapahtuu varaamalla lentolippu Euroopan parlamentin hyväksymästä matkatoimistosta. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Euroopan parlamentin tavanomaisten toimipaikkojen ulkopuolella järjestettävät kokoukset:

i)

AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle järjestetään tulkkauspalvelut pääsääntöisesti englanniksi, ranskaksi, saksaksi, espanjaksi, italiaksi ja portugaliksi. Muita kieliä voidaan harkita poikkeusolosuhteissa tiettyjä kokouksia varten (esimerkiksi neuvoston puheenjohtajavaltion kieli).

Jos kaksi viikkoa ennen suunniteltua kokousta todetaan, että kokoukseen osallistuu vähemmän kuin kolme jotakin edellä mainittua kieltä käyttävää jäsentä, tulkkausta ei järjestetä kyseisellä tai kyseisillä kielillä.

Osallistumisen vahvistaminen:

—

Euroopan unionin ulkopuolella järjestettävien kokousten yhteydessä tämä tapahtuu varaamalla lentolippu Euroopan parlamentin hyväksymästä matkatoimistosta.

| — | Euroopan unionissa järjestettävien kokousten osalta poliittisten ryhmien EU:n sihteeristölle toimittamien luetteloiden sekä matkalippu- ja/tai hotellivarauksen perusteella; |
| --- | --- |

—

Euroopan unionissa järjestettävien kokousten osalta poliittisten ryhmien EU:n sihteeristölle toimittamien luetteloiden sekä matkalippu- ja/tai hotellivarauksen perusteella;

| ii) | Kokouksen alettua tulkkaus järjestetään kaikilla suunnitelluilla kielillä, vaikka kokouksessa olisi läsnä vähemmän kuin kolme jotakin tulkkauskieltä käyttävää jäsentä. |
| --- | --- |

ii)

Kokouksen alettua tulkkaus järjestetään kaikilla suunnitelluilla kielillä, vaikka kokouksessa olisi läsnä vähemmän kuin kolme jotakin tulkkauskieltä käyttävää jäsentä.

| iii) | Jos i alakohdan sääntöä sovellettaessa kokouksen isäntämaan kieli ei kuulu yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen tulkkausjärjestelyn piiriin, sillä voidaan lisäksi järjestää aktiivinen ja passiivinen tulkkaus, mikäli kyseessä on yhteisön kieli. |
| --- | --- |

iii)

Jos i alakohdan sääntöä sovellettaessa kokouksen isäntämaan kieli ei kuulu yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen tulkkausjärjestelyn piiriin, sillä voidaan lisäksi järjestää aktiivinen ja passiivinen tulkkaus, mikäli kyseessä on yhteisön kieli.

| iv) | Käännöspalvelut tarjotaan kunkin kokouksen aikana englanniksi ja ranskaksi. |
| --- | --- |

iv)

Käännöspalvelut tarjotaan kunkin kokouksen aikana englanniksi ja ranskaksi.

---

(1)  Annettu 27. marraskuuta 2013 Addis Abebassa, Etiopiassa, pidetyssä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunnossa.

1

(2)  http://en.wikipedia.org/wiki/African_Union_Convention_on_Preventing_and_Combating_Corruption-cite_note-1#cite_note-1

2

(3)  COM(2006)0421.

3

(4)  Annettu 27. marraskuuta 2013 Addis Abebassa, Etiopiassa, pidetyssä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunnossa.

4

(5)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

5

(6)  EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4.

6

(7)  EUVL L 287, 4.11.2005, s. 3.

7

(8)  EUVL C 327, 10.11.2011, s. 11.

8

(9)  http://www.acp.int/content/outcome-documents-7th-summit-acp-heads-state-and-government-and-96th-acp-council-ministers

9

(10)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

10

(11)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/34428351.pdf

11

(12)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/130243.pdf

12

(13)  http://ssc.undp.org/content/dam/ssc/documents/HLC%20Reports/Framework%20of%20Operational%20Guidelines_all%20languages/SSC%2017_3E.pdf

13

(14)  Loppuraportti (2011), 4.5.2011

14

(15)  Loppuasiakirja, lopullinen (2012), 20.3.2012

15

(16)  http://www.oecd.org/dac/dac-global-relations/dialogue-triangular-cooperation.htm

16

(17)  A/RES/64/222 A-RES-64-222f.doc

17

(18)  http://www.undp.org/content/dam/undp/library/corporate/Executive%20Board/2013/English/B-11712E-2013-JBM-Leveraging%20South-South%20cooperation%20and%20triangular%20cooperation.pdf

18

(19)  COM(2011)0840,7.12.2011.

19

(20)  Annettu 27. marraskuuta 2013 Addis Abebassa, Etiopiassa, pidetyssä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunnossa.

20

(21)  Annettu 27. marraskuuta 2013 Addis Abebassa, Etiopiassa, pidetyssä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunnossa.

21

(22)  Katso liite IV.

22

(23)  Katso yksityiskohtaisemmat säännöt liitteessä I.

23

(24)  Ks. myös monikielisyyttä koskevat menettelysäännöt, erityisesti 2 artiklan 2 kohta ja 8 artiklan 2 kohta.

24

---