# Eiropas Savienības C 64/2014

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2014.064.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 64 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 57. sējums2014. gada 4. marts |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2014.064.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 64

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

57. sējums2014. gada 4. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
  Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja

  Asamblejas 26. sesija notika Adisabebā (Etiopijā) 2013. gada 25.–27. novembrī. |
| 2014/C 064/01 | Pirmdienas, 2013. gada 25. novembra, sēdes protokols | 1 |
| 2014/C 064/02 | Otrdienas, 2013. gada 26. novembra, sēdes protokols | 5 |
| 2014/C 064/03 | Trešdienas, 2013. gada 27. novembra, sēdes protokols | 8 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
  Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja

  Asamblejas 26. sesija notika Adisabebā (Etiopijā) 2013. gada 25.–27. novembrī.

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja

Asamblejas 26. sesija notika Adisabebā (Etiopijā) 2013. gada 25.–27. novembrī.

2014/C 064/01

Pirmdienas, 2013. gada 25. novembra, sēdes protokols

1

2014/C 064/02

Otrdienas, 2013. gada 26. novembra, sēdes protokols

5

2014/C 064/03

Trešdienas, 2013. gada 27. novembra, sēdes protokols

8

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

***I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

***II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar tiesību akta projektā ierosināto juridisko pamatu.)

Parlamenta komiteju saīsinājumi

| AFET | Ārlietu komiteja |
| --- | --- |
| DEVE | Attīstības komiteja |
| INTA | Starptautiskās tirdzniecības komiteja |
| BUDG | Budžeta komiteja |
| CONT | Budžeta kontroles komiteja |
| ECON | Ekonomikas un monetārā komiteja |
| EMPL | Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja |
| ENVI | Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja |
| ITRE | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja |
| IMCO | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja |
| TRAN | Transporta un tūrisma komiteja |
| REGI | Reģionālās attīstības komiteja |
| AGRI | Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja |
| PECH | Zivsaimniecības komiteja |
| CULT | Kultūras un izglītības komiteja |
| JURI | Juridiskā komiteja |
| LIBE | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja |
| AFCO | Konstitucionālo jautājumu komiteja |
| FEMM | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja |
| PETI | Lūgumrakstu komiteja |
| DROI | Cilvēktiesību apakškomiteja |
| SEDE | Drošības un aizsardzības apakškomiteja |

AFET

AFET

Ārlietu komiteja

DEVE

DEVE

Attīstības komiteja

INTA

INTA

Starptautiskās tirdzniecības komiteja

BUDG

BUDG

Budžeta komiteja

CONT

CONT

Budžeta kontroles komiteja

ECON

ECON

Ekonomikas un monetārā komiteja

EMPL

EMPL

Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja

ENVI

ENVI

Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

ITRE

ITRE

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

IMCO

IMCO

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

TRAN

TRAN

Transporta un tūrisma komiteja

REGI

REGI

Reģionālās attīstības komiteja

AGRI

AGRI

Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

PECH

PECH

Zivsaimniecības komiteja

CULT

CULT

Kultūras un izglītības komiteja

JURI

JURI

Juridiskā komiteja

LIBE

LIBE

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

AFCO

AFCO

Konstitucionālo jautājumu komiteja

FEMM

FEMM

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

PETI

PETI

Lūgumrakstu komiteja

DROI

DROI

Cilvēktiesību apakškomiteja

SEDE

SEDE

Drošības un aizsardzības apakškomiteja

Politisko grupu saīsinājumi

| PPE | Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) |
| --- | --- |
| S&D | Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa |
| ALDE | Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa |
| Verts/ALE | Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa |
| ECR | Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa |
| GUE/NGL | Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa |
| EFD | Grupa Brīvības un demokrātijas Eiropa |
| NI | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti |

PPE

PPE

Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti)

S&D

S&D

Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa

ALDE

ALDE

Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa

Verts/ALE

Verts/ALE

Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa

ECR

ECR

Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa

GUE/NGL

GUE/NGL

Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa

EFD

EFD

Grupa Brīvības un demokrātijas Eiropa

NI

NI

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja Asamblejas 26. sesija notika Adisabebā (Etiopijā) 2013. gada 25.–27. novembrī.

| 4.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 64/1

---

PIRMDIENAS, 2013. GADA 25. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

2014/C 64/01

Satura rādītājs

Oficiālā atklāšanas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Parlamentiem nepiederošu pārstāvju akreditācija

| 1. | Darba kārtības pieņemšana (AP101.510) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apvienotās parlamentārās asamblejas 25. sesijas divu pēdējo sēžu protokolu apstiprināšana (OV C 328, 2013. gada 12. novembris) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp lēmumi, kas pieņemti Prezidija 2013. gada 24. novembra sanāksmē |
| --- | --- |

3.

| 4. | Par attīstību atbildīgā Eiropas Komisijas komisāra Andra Piebalga paziņojums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Debates ar Andri Piebalgu, par attīstību atbildīgo EK komisāru — brīvais mikrofons |
| --- | --- |

5.

| 6. | Eiropas Komisijai uzdodamo jautājumu laiks |
| --- | --- |

6.

| 7. | Eiropas Komisijas veiktie pasākumi saistībā ar Apvienotās parlamentārās asamblejas 25. sesijā pieņemtajām rezolūcijām |
| --- | --- |

7.

| 8. | Jaunattīstības valstu un trīspusējā sadarbība: iespējas un izaicinājumi ĀKK valstīm |
| --- | --- |

8.

PIRMDIENAS, 2013. GADA 25. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 11.00.)

Oficiālā atklāšanas sēde

Asamblejā uzstājās šādi dalībnieki:

Etiopijas Tautas pārstāvju palātas priekšsēdētājs Abadula Gemeda Dago, Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētāja Joyce Laboso, Apvienotās parlamentārās asamblejas priekšsēdētāja vietnieks Patrice Tirolien un Etiopijas premjerministrs Hailemariam Dessalegn.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.10 un atsāka plkst. 15.10)

SĒDI VADA: Joyce LABOSO

Līdzpriekšsēdētāja

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētāja sveica visus dalībniekus.

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts, kādu to iesniedza ĀKK valstu iestādes un Eiropas Parlaments, tiks pievienots protokolam.

Parlamentiem nepiederošu pārstāvju akreditācija

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja, ka atbilstoši Kotonū nolīguma 17. panta 1. punktam un Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamenta 1. panta 2. punktam saņemti divi akreditācijas lūgumi no parlamentiem nepiederošiem pārstāvjiem, un šo lūgumu pamatā ir force majeure ārkārtas apstākļi. Šo divu pārstāvju vārdi tiks reģistrēti un minēti sarakstā, kas tiks pievienots protokolam.

1.   Darba kārtības pieņemšana (AP101.510)

Darba kārtību pieņēma, kā norādīts šajā protokolā.

2.   Apvienotās parlamentārās asamblejas 25. sesijas divu pēdējo sēžu protokolu apstiprināšana (OV C 328, 2013. gada 12. novembris)

Protokolus apstiprināja.

3.   Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp lēmumi, kas pieņemti Prezidija 2013. gada 24. novembra sanāksmē

Līdzpriekšsēdētāja ziņoja par Prezidija 2013. gada 24. novembra sanāksmes rezultātiem.

Tika pieņemti šādi lēmumi:

| a) | pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumus: | Politikas lietu komiteja







  — | Nacionālā izlīguma problēmas pēckonfliktu un pēckrīzes valstīs. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumus:

Politikas lietu komiteja

—

Nacionālā izlīguma problēmas pēckonfliktu un pēckrīzes valstīs.

| | Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja







  — | Privātā sektora stratēģiskā attīstība, tostarp inovācijas ilgtspējīgai un aptverošais attīstībai. |
| --- | --- | --- |

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

—

Privātā sektora stratēģiskā attīstība, tostarp inovācijas ilgtspējīgai un aptverošais attīstībai.

| | Sociālo lietu un vides komiteja







  — | Bērnu mirstības un nepietiekama uztura sociālās un ekonomiskās sekas ĀKK valstīs; |
| --- | --- | --- |

Sociālo lietu un vides komiteja

—

Bērnu mirstības un nepietiekama uztura sociālās un ekonomiskās sekas ĀKK valstīs;

| b) | Reglamenta grozījumu projektu iesniegs asamblejai pieņemšanai; |
| --- | --- |

b)

Reglamenta grozījumu projektu iesniegs asamblejai pieņemšanai;

| c) | 11. reģionālā sanāksme notiks 2014. gada 12.-14. februārī Portluī (Maurīcijā); |
| --- | --- |

c)

11. reģionālā sanāksme notiks 2014. gada 12.-14. februārī Portluī (Maurīcijā);

| d) | faktu vākšanas misiju uz Zimbabvi organizēs 2014. gada 29.-31. janvārī; |
| --- | --- |

d)

faktu vākšanas misiju uz Zimbabvi organizēs 2014. gada 29.-31. janvārī;

| e) | vēlēšanu novērošanu misiju prezidenta un likumdevēja vēlēšanu otrās kārtas novērošanai sūtīs uz Madagaskaru 2013. gada 20. decembrī; |
| --- | --- |

e)

vēlēšanu novērošanu misiju prezidenta un likumdevēja vēlēšanu otrās kārtas novērošanai sūtīs uz Madagaskaru 2013. gada 20. decembrī;

| f) | Politikas komitejai apspriešanai rakstiskā procedūrā iesniegs grozījumu projektu par Asamblejas un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sadarbību; |
| --- | --- |

f)

Politikas komitejai apspriešanai rakstiskā procedūrā iesniegs grozījumu projektu par Asamblejas un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sadarbību;

| g) | Asamblejā piešķirs novērotāja statusu Parlamentu savienības Starpvaldību attīstības iestādei (IPU-IGAD); |
| --- | --- |

g)

Asamblejā piešķirs novērotāja statusu Parlamentu savienības Starpvaldību attīstības iestādei (IPU-IGAD);

| h) | Apvienotās parlamentārās asamblejas (JPA) 27. sesija notiks Strasbūrā 2014. gada 17.-19. martā un 27. sesija notiks Vanuatu 2014. gada 1.-3. decembrī. |
| --- | --- |

h)

Apvienotās parlamentārās asamblejas (JPA) 27. sesija notiks Strasbūrā 2014. gada 17.-19. martā un 27. sesija notiks Vanuatu 2014. gada 1.-3. decembrī.

Uzstājās: Michèle Rivasi un Michael Gahler.

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja par šādiem termiņiem:

| — | kompromisa rezolūciju grozījumiem (par drošību Āfrikas Lielo ezeru reģionā un par situāciju Komoru salu arhipelāgā: otrdiena, 2013. gada 26. novembris, plkst. 12.00; |
| --- | --- |

—

kompromisa rezolūciju grozījumiem (par drošību Āfrikas Lielo ezeru reģionā un par situāciju Komoru salu arhipelāgā: otrdiena, 2013. gada 26. novembris, plkst. 12.00;

| — | pieprasījumiem, kas saistīti ar balsošanas metodēm: trešdiena, 2013. gada 27. novembris, plkst. 10.00, rakstiski. |
| --- | --- |

—

pieprasījumiem, kas saistīti ar balsošanas metodēm: trešdiena, 2013. gada 27. novembris, plkst. 10.00, rakstiski.

4.   Par attīstību atbildīgā Eiropas Komisijas komisāra Andra Piebalga paziņojums

Eiropas Komisijas attīstības komisārs pārskatīja panākumus, kas gūti Tūkstošgades attīstības mērķu (MDG) sasniegšanā, pievērsās attīstībai pēc 2015. gada un plānošanai nākamajiem septiņiem gadiem. Viņš uzsvēra, ka cīņa pret nabadzību un cīņa par ilgtspēju ir vienas monētas divas puses. Nepieciešams vienots mērķu kopums un būs vajadzīgs jauns „pasaules līgums” starp valdībām, privātpersonām, pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru. Komisārs A. Piebalgs skaidri pateica, ka Eiropas Savienība joprojām ir gatava darīt visu, kas ir tās spēkos, lai Tūkstošgades attīstības mērķi kļūtu par realitāti līdz 2015. gadam. Viņš atzinīgi novērtēja Ņujorkā 2013. gada septembrī notikušā ANO TAM rezultātus.

5.   Debates ar Andri Piebalgu, par attīstību atbildīgo EK komisāru — brīvais mikrofons

Viedokļu apmaiņā pievērsa uzmanību šādiem jautājumiem: dzimumu līdztiesība un sieviešu dzimumorgānu kropļošana; izglītība un profesionālā apmācība kā darba kārtības daļa laikposmam pēc 2015. gada; darba vietu radīšanas sratēģija; nodrošinātība ar pārtiku un uzturu; biodegvielas; attīstības finansēšana; piekļuve atjaunojamiem energoresursiem; ES donoru sadarbība; Etiopijas centieni samazināt bērnu mirstību; sadales principi un diferencēšana Eiropas 11. Attīstības fonda satvarā (EDF), finansēšanas saistības, kas nepieciešama Tūkstošgades mērķu sasniegšanai; pašreizējā situācija attiecībā uz ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem.

Uzstājās: Ana Gomes, Christophe Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), Abdourahamane Chegou (Nigēra), Komi Selom Klassou (Togo), Michèle Rivasi, Tesfaye Daba (Etiopija), Gay Mitchell, Nita R.K. Deerpalsing (Maurīcija), Olle Schmidt, Mariya Gabriel, Maria Da Graça Carvalho, Horst Schnellhardt, Christa Klaß, Adjedoue Weidou (Čada), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambika), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Gana), Odirile Motlhale (Botsvana), Boniface Yehouetome (Benina), Philippe Boulland, Makhosini Hlongwane (Zimbabve), Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerūna), Mo-Mamo Karerwa (Burundi) un Lucie Milebou (Gabona)

Komisārs A. Piebalgs saskaņā ar brīvā mikrofona procedūru atbildēja uz deputātu jautājumiem.

6.   Eiropas Komisijai uzdodamo jautājumu laiks

Eiropas Komisijai kopā uzdeva 21 jautājumu.

Komisija jau iepriekš bija atbildējusi uz jautājumiem rakstveidā. Komisārs A. Piebalgs mutiski atbildēja uz šādiem to autoru uzdotiem papildu jautājumiem:

| | par 1. jautājumu, ko uzdod Derek Vaughan par klimata pārmaiņām un MDG finansēšanu; |
| --- | --- |

par 1. jautājumu, ko uzdod Derek Vaughan par klimata pārmaiņām un MDG finansēšanu;

| | par 2. jautājumu, ko uzdod Miguel Angel Martínez Martínez par to, kā programmā laikposmam pēc 2015. gada iekļaut ilgtspējīgu attīstību un cīņu ar klimata pārmaiņām ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

par 2. jautājumu, ko uzdod Miguel Angel Martínez Martínez par to, kā programmā laikposmam pēc 2015. gada iekļaut ilgtspējīgu attīstību un cīņu ar klimata pārmaiņām ĀKK valstīs;

| | par 5. jautājumu, ko uzdod Enrique Guerrero Salom par ES-Āfrikas un ES-Sāhelas stratēģijām; |
| --- | --- |

par 5. jautājumu, ko uzdod Enrique Guerrero Salom par ES-Āfrikas un ES-Sāhelas stratēģijām;

| | par 6. jautājumu, ko uzdod Ana Gomes par mēdiju brīvības ierobežošanu un politiskajām nesaskaņām Angolā; |
| --- | --- |

par 6. jautājumu, ko uzdod Ana Gomes par mēdiju brīvības ierobežošanu un politiskajām nesaskaņām Angolā;

| | par 7. jautājumu, ko uzdod Mariya Gabriel par cīņu pret "Tā Kunga pretošanās armiju" (Lord’s Resistance army, LRA); |
| --- | --- |

par 7. jautājumu, ko uzdod Mariya Gabriel par cīņu pret "Tā Kunga pretošanās armiju" (Lord’s Resistance army, LRA);

| | par 8. jautājumu, ko uzdod Olle Schmidt par cilvēku tirdzniecību un nelegālo migrāciju; |
| --- | --- |

par 8. jautājumu, ko uzdod Olle Schmidt par cilvēku tirdzniecību un nelegālo migrāciju;

| | par 10. jautājumu, ko uzdod Marielle de Sarnez (aizstāj Niccolò Rinaldi) par cīņu ar bērnu nepietiekamu uzturu; |
| --- | --- |

par 10. jautājumu, ko uzdod Marielle de Sarnez (aizstāj Niccolò Rinaldi) par cīņu ar bērnu nepietiekamu uzturu;

| | par 12. jautājumu, ko uzdod Fiona Hall par imunizācijas finansēšanu Āfrikā; |
| --- | --- |

par 12. jautājumu, ko uzdod Fiona Hall par imunizācijas finansēšanu Āfrikā;

| | par 13. jautājumu, ko uzdod Michèle Rivasi par publiskās un privātās partnerības pārredzamību vakcīnu jomā; |
| --- | --- |

par 13. jautājumu, ko uzdod Michèle Rivasi par publiskās un privātās partnerības pārredzamību vakcīnu jomā;

| | par 14. jautājumu, ko uzdod Jo Leinen par zemes sagrābšanu: ANO Brīvprātīgo pamatnostādņu īstenošana par zemes, zivsaimniecību un mežu īpašumu atbildīgu pārvaldību; |
| --- | --- |

par 14. jautājumu, ko uzdod Jo Leinen par zemes sagrābšanu: ANO Brīvprātīgo pamatnostādņu īstenošana par zemes, zivsaimniecību un mežu īpašumu atbildīgu pārvaldību;

| | par 15. jautājumu, ko uzdod Catherine Bearder par biodegvielām un īpašumtiesībām uz zemi; |
| --- | --- |

par 15. jautājumu, ko uzdod Catherine Bearder par biodegvielām un īpašumtiesībām uz zemi;

| | par 18. jautājumu, ko uzdod Gay Mitchell par izturētspēju un katastrofu riska mazināšanu ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

par 18. jautājumu, ko uzdod Gay Mitchell par izturētspēju un katastrofu riska mazināšanu ĀKK valstīs;

| | par 19. jautājumu, ko uzdod Lautafi F.S. Purcell (Samoa) par ĀKK grupas valstu nākotni; |
| --- | --- |

par 19. jautājumu, ko uzdod Lautafi F.S. Purcell (Samoa) par ĀKK grupas valstu nākotni;

| | par 19. jautājumu, ko uzdod Patrice Tirolien par ES-ĀKK partnerattiecībām pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

par 19. jautājumu, ko uzdod Patrice Tirolien par ES-ĀKK partnerattiecībām pēc 2020. gada;

| | par 21. jautājumu, ko uzdod Michael Cashman (kuru aizstāj Derek Vaughan), par Kotonū nolīguma trešo pārskatīšanu. |
| --- | --- |

par 21. jautājumu, ko uzdod Michael Cashman (kuru aizstāj Derek Vaughan), par Kotonū nolīguma trešo pārskatīšanu.

Jautājumu Nr. 3, Nr. 4, Nr. 11 un Nr. 17 autoriem nebija papildu jautājumu.

Jautājumu Nr. 9 un Nr. 16 autori sēdē nepiedalījās.

7.   Eiropas Komisijas veiktie pasākumi saistībā ar Apvienotās parlamentārās asamblejas 25. sesijā pieņemtajām rezolūcijām

Dokumentācijā iekļauts dokuments par Komisijas pēcpasākumiem rezolūcijām, kuras Apvienotā parlamentārā sasmbleja pieņēmusi Briselē.

8.   Jaunattīstības valstu un trīspusējā sadarbība: iespējas un izaicinājumi ĀKK valstīm

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Līdzreferenti: Elvis Mutiri wa Bashara (Kongo Demokrātiskā Republika) un Jean-Jacob Bicep

Abu līdzziņotāju vārdā ziņojumu sniedza Jean-Jacob Bicep.

Uzstājās: Christophe Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), Andre R. Worrel (Barbadosa), Hans-Peter Mayer, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerūna), Marlene Mizzi, Niccolò Rinaldi, Netty Baldeh (Gambija), François Alfonsi, Peter Štastný, Dharamkumar Seeraj (Gajāna), Christina Gutierrrez-Cortines, Nita R.K. Deerpalsing (Maurīcija), Piet Van der Walt (Namībija), Adjedoue Weidou (Čada), Makhosini Hlongwane (Zimbabve) un Peter Craig-Mcquaide (Eiropas Komisija)

Locekļi uzsvēra jauno sadarbības formu svarīgumu, kuras var dot iespējas piešķirt lielāku lomu attīstības valstīm, ņemot vērā attīstības palīdzības samazināšanos un vajadzību apgūt šo valstu pieredzi. Tomēr locekļi uzsvēra, ka šāda sadarbība, lai tā nestu labumu ilgtspējīgai attīstībai ilgākā laikā un veicinātu ekonomisko izaugsmi, jāpapildina ar pasākumiem tehnoloģiju un prasmju nodošanai. Šādā sadarbībā ļoti svarīga nozīme ir arī pētniecībai un inovācijām.

(Sanāksmi slēdza plkst. 18.35)

Joyce LABOSO

Patrice TIROLIEN

Līdzpriekšsēdētāji

Alhaj Muhammad MUMUNI
  un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Līdzģenerālsekretāri

---

| 4.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 64/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 64/5

---

OTRDIENAS, 2013. GADA 26. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

2014/C 64/02

Satura rādītājs

| 1. | 1. steidzamais jautājums: drošība Āfrikas Lielo ezeru reģionā |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tiesiskuma ievērošana un objektīvas un neatkarīgas tiesu varas nozīme |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eiropas Savienības un Āfrikas Savienības institūciju sadarbība |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ganību lopkopības ietekme uz sociālo jomu un vidi ĀKK valstīs |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jaunas attīstības finansēšanas formas pārvaldības struktūras izveide |
| --- | --- |

5.

| i. | Dabas resursu izmantošana |
| --- | --- |

i.

| ii. | Fiskālā reforma un bagātību pārdale |
| --- | --- |

ii.

| iii. | Decentralizēta sadarbība |
| --- | --- |

iii.

| 6. | Dažādi jautājumi |
| --- | --- |

6.

OTRDIENAS, 2013. GADA 26. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 9.15.)

SĒDI VADA: Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētājs

1.   1. steidzamais jautājums: drošība Āfrikas Lielo ezeru reģionā

Ziņojumu par drošību Lielo ezeru reģionā sniedza Jose Costa Pereira (EEAS).

Uzstājās: Mariya Gabriel, Laurent Ngon-Baba (Centrālāfrikas Republika), Norbert Neuser, Christophe Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), Fiona Hall, Tesfaye Daba (Ehiopija), Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Jean-Jacob Bicep, Adjedoue Weidou (Čada), Jacob Oulanyah (Uganda), Dambert René Ndouane (Kongo Republika), Slavi Binev, Simon Vuwa Kaunda (Malāvija), Hans-Peter Mayer, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigērija), Louis Michel un Ana Gomes

Runātāji atzinīgi novērtēja nesenos notikumus Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā, konkrēti M23 kustības sakāvi. Locekļi uzsvēra, ka tomēr ar tīri militāriem risinājumiem vien nepietiek, un pauda bažas par humanitāro krīzi un cilvēktiesību pārkāpumiem (jo īpaši pret sievietēm un bērniem). Runātāji atzīmēja, ka Kongo Demokrātiskās Republikas valdībai jāveic plašas politiskas un institucionālas reformas, jo īpaši drošības jomā. Tam var būt vajadzīga ilgtspējīga starptautiskās sabiedrības iesaistīšanās, kā tas paredzēts 2013. gada februārī parakstītajā pamatnolīgumā. Jānovērš arī dabas resursu izlaupīšana, kas izraisa konfliktus Kongo Demokrātiskajā Republikā un Lielo ezeru reģionā.

2.   Tiesiskuma ievērošana un objektīvas un neatkarīgas tiesu varas nozīme

Politikas lietu komiteja

Līdzreferenti: Dharamkumar Seeraj (Gajāna) un Filip Kaczmarek

Ziņojumu sniedza Filip Kaczmarek un Dharamkumar Seeraj (Guyana).

Uzstājās: Mariya Gabriel, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkinafaso), Juan Fernando Lopez Aguilar, Laurent Ngon-Baba (Centrālāfrikas Republika), Olle Schmidt, Nita R. K. Deerpalsing (Maurīcija), François Alfonsi, Tesfaye Daba (Etiopija), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Gana), Moses Y. Kollie (Libērija), Hans-Peter Mayer, Abdourahamane Chegou (Nigēra), Derek Vaughan, Adjedoue Weidou (Čada), Ana Gomes, Komi Selom Klassou (Togo), Jacob Oulanyah (Uganda), Joyce Laboso (Kenija) un Francesca Mosca (Eiropas Komisija)

Locekļi uzsvēra līdzsvara nozīmi starp likumdošanas, izpildu un tiesu varu, un uzsvēra tiesiskuma neievērošanas sekas, kas ir korupcija, investīciju trūkums un ekonomiskā lejupslīde. Viņi uzsvēra tiesnešu un prokuroru neatkarīgas iecelšanas procedūras un disciplinārās sistēmas izveidošanas nepieciešamību un atzīmēja, ka kompetenta tieslietu sistēma varētu būt rezultāts ilgstošam procesam, kuram nepieciešama sistemātiska pilsoniska izglītība no ļoti agras bērnības. Deputāti rosināja labas prakses apmaiņu starp ĀKK valstīm ar pieredzi līdzīgās situācijās un lūdza pastāvīgu palīdzību kapacitātes izveidošanai.

Līdzziņotāji Dharamkumar Seeraj (Gajāna) un Filip Kaczmarek noslēdza debates.

Francesca Mosca (Eiropas Komisija) izteica nobeiguma piezīmes.

3.   Eiropas Savienības un Āfrikas Savienības institūciju sadarbība

Galvenās debates

Āfrikas Savienības Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Erastus Mwencha sniedza ziņojumu par Āfrikas Savienības institucionālo sadarbību ar Eiropas Savienību.

Uzstājās: Gay Mitchell, Ana Gomes, Olle Schmidt, Adjedoue Weidou (Čada), Jean-Jacob Bicep, Slavi Binev, Peter Štastný, Jo Leinen, Tesfaye Daba (Etiopija), Mariya Gabriel, James Kembi-Gitura (Kenija)

Lai gan Āfrikas Savienībai nebūt nav precīzi jākopē Eiropas Savienības modelis, tomēr jāievēro tādi galvenie principi kā dalībvalstu pieaugoša savstarpēja atkarība un solidaritāte visos līmeņos. Daži locekļi pauda nožēlu par to, ka palīdzība nav izmantota efektīvi un ka praksē nav īstenotas kopīgās vērtības, kas ir partnerattiecību pamatā. Daži norādīja uz daudzo platformu sarežģītību un mainīgo ģeogrāfiju. ĀKK locekļi pārliecināja savus kolēģus, ka attiecību uzlabošana ar jauniem partneriem netraucēs to ilgstošajām partnerattiecībām ar Eiropas Savienību. Locekļi rosināja uz ciešāku sadarbību arī tādos globāla rakstura jautājumos kā migrācija un klimata pārmaiņas.

Erastus Mwencha atbildēja uz deputātu jautājumiem.

Debates noslēdza Francesca Mosca (Eiropas Komisija) un Jose Costa Pereira (EĀDD).

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.15 un atsāka plkst. 15.08.)

SĒDI VADA: Joyce LABOSO

Līdzpriekšsēdētāja

4.   Ganību lopkopības ietekme uz sociālo jomu un vidi ĀKK valstīs

Sociālo lietu un vides komiteja

Līdzreferenti: Abdourahamane Chégour (Nigēra) un Fiona Hall

Fiona Hall un Abdourahamane Chégour
  (Nigēra) sniedza ziņojumu.

Uzstājās: Boniface Yehouetome (Benina), Horst Schnellhardt, Norbert Neuser, Catherine Bearder, Michèle Rivasi, Selom Klassou (Togo), Edit Bauer, Christa Klaß, and Peter Craig-McQuaide (Eiropas Komisija)

Locekļi uzsvēra ganību lopkopības nozīmi un tās ieguldījumu ne tikai Āfrikas valstu ekonomikā, bet arī tādās svarīgās nozarēs kā veselība, vide un nodrošinātība ar pārtiku. Locekļi uzsvēra arī ganību lopkopības kā dzīvesveida nozīmi un tās saistību ar simtiem gadus vecām kultūras un tradicionālām vērtībām.

Līdzreferenti noslēdza debates.

5.   Jaunas attīstības finansēšanas formas pārvaldības struktūras izveide

Debates bez rezolūcijas

i.   Dabas resursu izmantošana

Uzstājās: Louis Michel, Boniface Yehouetome (Benina), Horst Schnellhardt, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkinafaso), Patrice Tirolien, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerūna), Fiona Hall, Tesfaye Daba (Etiopija), Michèle Rivasi, Ana Rita Geremias Sithole (Mozambika), Slavi Binev, Abdourahamane Chegou (Nigāra), Christa Klaß, Adjedoue Weidou (Čada), Makhosini Hlongwane (Zimbabve) un Peter Craig-McQuaide (Eiropas Komisija)

Locekļi aicināja parlamentus panākt, lai valdības uzņemtos atbildību par dabas resursu ieguves sniegto labumu iespējami pilnīgi izmantošanu iedzīvotāju labklājībai. Viņi uzsvēra arī pārredzamības palielināšanas un labas pārvaldības svarīgo nozīmi korupcijas, izvairīšanās no nodokļiem un citu veidu līdzekļu nelikumīgas aizplūšanas apkarošanā.

ii.   Fiskālā reforma un bagātību pārdale

Āfrikas Savienības komisārs Anthony Mothae Maruping ekonomisko attiecību jautājumos sniedza ziņojumu par fiskālo reformu un bagātību pārdali.

Uzstājās: Edit Bauer, Ole Christensen, Niccolò Rinaldi, François Alfonsi, Abdikadir Aden (Kenija), Slavi Binev, Abdourahamane Chegou (Nigēra), Virgilio de Fontes Pereira (Angola), Makhosini Hlongwane (Zimbabve), Louis Michel, Ana Gomes, un Peter Craig-McQuaide (Eiropas Komisija)

Locekļi uzsvēra efektīvu nodokļu sistēmu izveidošanas svarīgo nozīmi, lai nodrošinātu ieņēmumu iekasēšanu, uzskaiti un pareizu un vienlīdzīgu izmantošanu iedzīvotāju labā un aicināja veicināt ilgtspējīgu, iekļaujošu attīstību un nabadzības izskaušanu.

Anthony Mothae Maruping noslēdza debates.

iii.   Decentralizēta sadarbība

Jalal Abdel-Latif no ANO Āfrikas Ekonomikas komisijas sniedza ziņojumu par decentralizētu sadarbību.

Locekļi uzsvēra decentralizētas sadarbības pievienoto vērtību kā līdzeklim, kas veicina līdzdarbības pieejas un ir vērsta uz līdzatbildības un iespēju veicināšanu, dažādos veidos iesaistot pilsonisko sabiedrību. Viņi arī uzsvēra šādas sadarbības svarīgo ieguldījumu nabadzības samazināšanā un Tūkstošgades mērķu sasniegšanā ar mazākiem resursiem nekā ir daudzpusējo un divpusējo donoru rīcībā. Tomēr, lai sadarbība būtu veiksmīga, stipra un ilgstoša, ir nepieciešams politisks atbalsts. Tika uzsvērts, ka decentralizēts budžeta atbalsts ir instruments, kas varētu nodrošināt atbalsta sadalīšanu gadījumos, kad centrālās valdības budžeta atbalsts ir apturēts.

Uzstājās: Horst Schnellhardt, Myriam Ouedraogo Zare (Burkinafaso), Norbert Neuser, Catherine Bearder, Abdikadir Aden (Kenija), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambika), Abdourahamane Chegou (Nigēra), Peter Šťastný, Selom Klassou (Togo) un Louis Michel

Debates noslēdza Peter Craig-Mcquaide (Eiropas Komisija).

6.   Dažādi jautājumi

Līdzpriekšsēdētājs Louis Michel paziņoja, ka abi līdzpriekšsēdētāji saņēmuši atļauju 2013. gada 27. novembrī apmeklēt cietumu Adisabebā.

(Sanāksmi slēdza plkst. 18.30)

Joyce LABOSO

Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētāji

Alhaj Muhammad MUMUNI un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Līdzģenerālsekretāri

---

| 4.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 64/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 64/8

---

TREŠDIENAS, 2013. GADA 27. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

2014/C 64/03

Satura rādītājs

| 1. | Zaļās izaugsmes ekonomikas loma ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai Etiopijā |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lietuvas ārlietu ministra vietnieka un ES Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Rolandas Krisciunas paziņojums |
| --- | --- |

2.

| 3. | ĀKK Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Samoa ministru prezidenta vietnieka un ārlietu un tirdzniecības ministra Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo paziņojums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jautājumi Padomei |
| --- | --- |

4.

| 5. | “Brīvā mikrofona” debates ar Padomi |
| --- | --- |

5.

| 6. | 2. steidzamais jautājums: situācija Komoru salu arhipelāgā |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pirmdienas, 2013. gada 25. novembra, sēdes protokola apstiprināšana |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ziņojums par 10. reģionālo sanāksmi (Rietumāfrikas reģions), kas notika Abudžā (Nigērija) no 2013. gada 17. līdz 19. jūlijam — līdzpriekšsēdētāju ziņojums |
| --- | --- |

8.

| 9. | Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi |
| --- | --- |

9.

| 10. | Protokolu apstiprināšana sanāksmēm, kas notika otrdien, 2013. gada 26. novembrī, no rīta un pēcpusdienā |
| --- | --- |

10.

| 11. | Cīņa ar sieviešu dzimumorgānu kropļošanu |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tūkstošgades mērķu sasniegšana Āfrikā |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums |
| --- | --- |

13.

| 14. | Balsojums par rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju ziņojumos |
| --- | --- |

14.

| 15. | Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem |
| --- | --- |

15.

| 16. | Balsojums par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamenta grozījumiem |
| --- | --- |

16.

| 17. | Dažādi jautājumi |
| --- | --- |

17.

| 18. | Apvienotās parlamentārās asamblejas 27. sesijas laiks un vieta |
| --- | --- |

18.

| I Pielikums | Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts alfabēta secībā |
| --- | --- |

I Pielikums

| II Pielikums | Apmeklējuma reģistrs sesijai, kas norisinājās adisabebā (etiopijā) 2013. gada 25.–27. novembrī |
| --- | --- |

II Pielikums

| III Pielikums | To pārstāvju akreditācija, kas nav parlamenta deputāti |
| --- | --- |

III Pielikums

| IV Pielikums | Pieņemtie teksti |
| --- | --- |

IV Pielikums

| — | Rezolūcija par tiesiskuma ievērošanu un objektīvas un neatkarīgas tiesu varas nozīmi (ACP-EU/101.521/13/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par jaunattīstības valstu sadarbību un trīspusējo sadarbību: iespējas un izaicinājumi ĀKK valstīm (ACP-EU/101.516/13/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par ganību lopkopības ietekmi uz sociālo jomu un vidi ĀKK valstīs (ACP-EU/101.526/13/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par drošību Lielo ezeru reģionā (ACP-EU/101.541/13/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | APA Reglamenta grozījumi (AP101.347) |
| --- | --- |

—

TREŠDIENAS, 2013. GADA 27. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 9.10.)

SĒDI VADA: Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētājs

1.   Zaļās izaugsmes ekonomikas loma ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai Etiopijā

Viedokļu apmaiņa ar Dessalegne Mesfin (Etiopijas Vides aizsardzības iestādes ģenerāldirektora vietnieku)

Dessalegne Mesfin norādīja uz Etiopijas galvenajām problēmām attiecībā uz oglekļa dioksīda emisiju samazināšanu un iepazīstināja ar Etiopijas valdības pieņemtajiem pasākumiem, lai mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi uz valsts ekonomiku un veicinātu zaļās izaugsmes ekonomiku. Locekļi apsveica Etiopiju par tās ambiciozajiem plāniem klimata pārmaiņu ietekmes pārvarēšanai un arī uzsvēra nepieciešamību valdībai pieņemt pasākumus, kas ņem vērā Etiopijas iedzīvotāju tiesības.

Uzstājās: Gay Mitchell, Jo Leinen, Fiona Hall, Michèle Rivasi, Edit Bauer, Ana Gomes un Louis Michel

Debates noslēdza Dessalegne Mesfin.

2.   Lietuvas ārlietu ministra vietnieka un ES Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Rolandas Krisciunas paziņojums

Rolandas Krisciunas iepazīstināja ar Eiropas Savienības prioritātēm Lietuvas prezidentūras laikā: Sāhela, Somālija un konflikti Lielo ezeru reģionā un Centrālāfrikas Republika. Viņš uzsvēra nepieciešamību ES un ĀKK partneriem sadarboties tādu kopīgu problēmu risināšanā kā klimata pārmaiņas, un pārdomāt, kā varētu attiecības turpināt pēc 2020. gada, kad beidzas Kotonū nolīguma termiņš. Viņš arī sniedza sīkākas ziņas par 11. EAF valstu līmeņa un reģionālo plānošanu.

3.   ĀKK Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Samoa ministru prezidenta vietnieka un ārlietu un tirdzniecības ministra Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo paziņojums

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo atzinīgi novērtēja ES un ĀKK vienoto reakciju uz terorisma draudiem pēc uzbrukuma Vestgeitas iepirkšanās centram Nairobi (Kenija). Viņš uzsvēra vairākas jomas, kurās iespējama abu pušu cieša sadarbība: klimata pārmaiņas, migrācija un pasaules tirdzniecības režīms. Viņš arī uzsvēra lauksaimnieciskās ražošanas un pārtikas nodrošinājuma svarīgo nozīmi un atzīmēja, ka šie jautājumi varētu būt prioritātes attīstības plānos pēc 2015. gada.

4.   Jautājumi Padomei

ĀKK Padomes vārdā Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo (Samoa) atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildjautājumiem:

| | par 1. jautājumu, ko uzdod Enrique Guerrero Salom par ES-Āfrikas un Es-Sāhelas stratēģijām; |
| --- | --- |

par 1. jautājumu, ko uzdod Enrique Guerrero Salom par ES-Āfrikas un Es-Sāhelas stratēģijām;

| | par 2. jautājumu, ko uzdod Horst Schnellhardt par destabilizācijas risku Kenijā; |
| --- | --- |

par 2. jautājumu, ko uzdod Horst Schnellhardt par destabilizācijas risku Kenijā;

| | par 3. jautājumu, ko uzdod Jean-Jacob Bicep par nelegālu zelta skalošanu Gajānā — vai dalīta atbildība?; |
| --- | --- |

par 3. jautājumu, ko uzdod Jean-Jacob Bicep par nelegālu zelta skalošanu Gajānā — vai dalīta atbildība?;

| | par 4. jautājumu, ko uzdod Fiona Hall par Tūkstošgades attīstbas mērķiem un par ilgtspējīgas attīstības mērķiem, un par 6. jautājumu, ko uzdod Filip Kaczmarek par attīstības plāniem pēc 2015. gada; |
| --- | --- |

par 4. jautājumu, ko uzdod Fiona Hall par Tūkstošgades attīstbas mērķiem un par ilgtspējīgas attīstības mērķiem, un par 6. jautājumu, ko uzdod Filip Kaczmarek par attīstības plāniem pēc 2015. gada;

| | par 5. jautājumu, ko uzdod Ana Gomes par mēdiju brīvības ierobežošanu un politiskajām nesaskaņām Etiopijā; |
| --- | --- |

par 5. jautājumu, ko uzdod Ana Gomes par mēdiju brīvības ierobežošanu un politiskajām nesaskaņām Etiopijā;

| | par 8. jautājumu, ko uzdod Olle Schmidt par vārda brīvību ĀKK valstīs. |
| --- | --- |

par 8. jautājumu, ko uzdod Olle Schmidt par vārda brīvību ĀKK valstīs.

Jautājumu Nr. 1, Nr. 2 un Nr. 3 autoriem nebija papildjautājumu.

Jautājumu Nr. 7 un Nr. 9 autori sēdē nepiedalījās.

ES Padomes vārdā Rolandas Krisciunas atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildjautājumiem:

| | par 10. jautājumu, ko uzdod Enrique Guerrero Salom par ES-Āfrikas un Es-Sāhelas stratēģijām; |
| --- | --- |

par 10. jautājumu, ko uzdod Enrique Guerrero Salom par ES-Āfrikas un Es-Sāhelas stratēģijām;

| | par 11. jautājumu, ko uzdod Marielle de Sarnez (aizstāj Fiona Hall) par Eiropas koordināciju pret pirātismu vērstajiem pasākumiem Somālijas piekrastē; |
| --- | --- |

par 11. jautājumu, ko uzdod Marielle de Sarnez (aizstāj Fiona Hall) par Eiropas koordināciju pret pirātismu vērstajiem pasākumiem Somālijas piekrastē;

| | par 12. jautājumu, ko uzdod Horst Schnellhardt par destabilizācijas risku Kenijā; |
| --- | --- |

par 12. jautājumu, ko uzdod Horst Schnellhardt par destabilizācijas risku Kenijā;

| | par 13. jautājumu, ko uzdod Gay Mitchell par pārtikas nodrošinātības un ar nepietiekamu uzturu saistīto jautājumu risināšanu Sāhelas reģionā; |
| --- | --- |

par 13. jautājumu, ko uzdod Gay Mitchell par pārtikas nodrošinātības un ar nepietiekamu uzturu saistīto jautājumu risināšanu Sāhelas reģionā;

| | par 15. jautājumu, ko uzdod Michèle Rivasi par bažām attiecībā uz situāciju Madagaskarā un tur gaidāmajām vēlēšanām; |
| --- | --- |

par 15. jautājumu, ko uzdod Michèle Rivasi par bažām attiecībā uz situāciju Madagaskarā un tur gaidāmajām vēlēšanām;

| | par 16. jautājumu, ko uzdod Patrice Tirolien par pārejas periodu starp 10. un 11. EAF; |
| --- | --- |

par 16. jautājumu, ko uzdod Patrice Tirolien par pārejas periodu starp 10. un 11. EAF;

| | par 19. jautājumu, ko uzdod Jo Leinen par videi nekaitīga klimata fondu; |
| --- | --- |

par 19. jautājumu, ko uzdod Jo Leinen par videi nekaitīga klimata fondu;

| | par 20. jautājumu, ko uzdod Catherine Bearder par savvaļas dzīvnieku medību trofejām; |
| --- | --- |

par 20. jautājumu, ko uzdod Catherine Bearder par savvaļas dzīvnieku medību trofejām;

| | par 21. jautājumu, ko uzdod Ana Gomes par mēdiju brīvības ierobežošanu un politiskajām nesaskaņām Etiopijā. |
| --- | --- |

par 21. jautājumu, ko uzdod Ana Gomes par mēdiju brīvības ierobežošanu un politiskajām nesaskaņām Etiopijā.

Jautājuma Nr. 16 autoram nebija papildjautājumu.

Jautājums Nr. 14, Nr. 17 un Nr. 18 autori sēdē nepiedalījās.

5.   “Brīvā mikrofona” debates ar Padomi

Uzstājās: Olle Schmidt, Catherine Bearder, Tesfaye Daba (Etiopija), James Kemi-Gitura (Kenija), Michèle Rivasi, Laurent Ngon-Baba (Centrālārikas Republika), Ana Gomes, Manuel Jimenez (Dominikānas Republika), Elmi Obsieh Wais (Džibutija), Ibrahim Bundu (Sjerraleone), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigērija), Kennedy Hamudulu (Zambija), Moses Y. Kollie (Libērija), Louis Michel, Christophe Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika) un Abdurahamane Chegou (Nigēra)

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo un Rolandas Krisciunas atbildēja uz jautājumiem un piedalījās debatēs par dažādiem jautājumiem, tostarp par Lampedūzas traģēdiju, migrāciju, Keniju un Starptautisko krimināltiesu, EAF budžeta plānošanu, situāciju Centrālāfrikas Republikā, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un vietējo iedzīvotāju attiecībām un par politisko un cilvēktiesību situāciju Etiopijā.

6.   2. steidzamais jautājums: situācija Komoru salu arhipelāgā

Uzstājās: Vincent Ringenberg (EĀDD), Christophe Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), Philippe Boulland, Patrice Tirolien, Netty Baldeh (Gambija), Michèle Rivasi, Olle Schmidt, Moses Y. Kollie (Libērija), Djaé Ahamada Chanfi (Komoru salas) un Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigērija)

EP locekļi norādīja uz dažādiem notikumiem un citām problēmām Komoru Savienībā. ĀKK locekļi stingri nosodīja Francijas kontroli pār Majotu, attiecīgu referendumu rīkošanu par šo salu un tās statusu kā Francijas Republikas département. To darot, ĀKK deputāti norādīja uz vairākām ANO rezolūcijām par šiem jautājumiem, kā arī uz nostāju, kas pieņemta citos teritoriālās suverenitātes jautājumos. Viņi iebilda arī pret Eiropas Savienības attālāka reģiona statusu, kas Majotai piešķirts no 2014. gada 1. janvāra.

7.   Pirmdienas, 2013. gada 25. novembra, sēdes protokola apstiprināšana

Protokolu apstiprināja.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.30 un atsākta plkst. 15.15.)

Joyce LABOSO
  un

Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētāji

Alhaj Muhammad MUMUNI
  un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Līdzģenerālsekretāri

SĒDI VADA: Joyce LABOSO

Joyce LABOSO

Līdzpriekšsēdētāja

Līdzpriekšsēdētāja

8.   Ziņojums par 10. reģionālo sanāksmi (Rietumāfrikas reģions), kas notika Abudžā (Nigērija) no 2013. gada 17. līdz 19. jūlijam — līdzpriekšsēdētāju ziņojums

Ziņojums par 10. reģionālo sanāksmi (Rietumāfrikas reģions), kas notika Abudžā (Nigērija) no 2013. gada 17. līdz 19. jūlijam — līdzpriekšsēdētāju ziņojums

Līdzpriekšsēdētājas Joyce Laboso un Michèle Rivasi sniedza mutisku ziņojumu par Abudžā 17. līdz 19. jūlijam notikušās reģionālās sanāksmes galvenajiem secinājumiem, īsi raksturojot galvenos apspriestos tematus.

Joyce Laboso

Michèle Rivasi

Uzstājās: Alban Sumana Kingsford Bagbin (Gana), Sangoné Sall (Senegāla), Boniface Yehouetome (Benina), Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritānija), Michèle Rivasi un Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigērija)

Alban Sumana Kingsford Bagbin

Sangoné Sall

Boniface Yehouetome

Mohamed Abdallahi Ould Guelaye

Michèle Rivasi

Mohammed Mukhtar Ahmed

Locekļi pauda bažas par naftas iekraušanas jautājumiem un ierosināja izsekojamības sistēmu, kas vērsta uz naftas kravu un tās tirgus galamērķu kontroles uzlabošanu.

9.   Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

Catherine Bearder sniedza mutisku ziņojumu par darbsemināru attiecībā uz mājokļu attīstības programmu pilsētu ilgtspējas nodrošināšanai.

Catherine Bearder

Tutai Tura (Kuka salas) sniedza mutisku ziņojumu par darbsemināru attiecībā uz darba iespēju radīšanu gados jauniem cilvēkiem un sievietēm, veidojot mikrouzņēmumus un mazos uzņēmumus.

Tutai Tura

10.   Protokolu apstiprināšana sanāksmēm, kas notika otrdien, 2013. gada 26. novembrī, no rīta un pēcpusdienā

Protokolu apstiprināšana sanāksmēm, kas notika otrdien, 2013. gada 26. novembrī, no rīta un pēcpusdienā

Protokolus apstiprināja.

11.   Cīņa ar sieviešu dzimumorgānu kropļošanu

Cīņa ar sieviešu dzimumorgānu kropļošanu

Debates bez rezolūcijas ar KMG Ethiopia dibinātāju Bogaletch Gebre

KMG Ethiopia

Bogaletch Gebre

Bogaletch Gebre iepazītināja ar darbu, ko viņa sākusi un veic cīņā ar sieviešu dzimumorgānu kropļošanu.

Bogaletch Gebre

Uzstājās: Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkinafaso), Mariya Gabriel, Idriss Amaoud Ali (Džibutija), Maria Muniz de Urquiza, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigērija), Nyasha Eunice Chikwinya (Zimbabve), Michèle Rivasi, James Kembi-Gitura, Edit Bauer, Nita R. K. Deerpalsing (Maurīcija), Louis Michel, Vincent Ringenberg (EĀDD) un Ana Gomes

Achille Marie Joseph

Mariya Gabriel, Idriss Amaoud Ali

Maria Muniz de Urquiza, Mohammed Mukhtar Ahmed

Nyasha Eunice Chikwinya

Michèle Rivasi, James Kembi-Gitura, Edit Bauer, Nita R. K. Deerpalsing

Louis Michel, Vincent Ringenberg

Ana Gomes

Pastāvīgā dialogā ar kopienām 10 gadu laikā sieviešu dzimumorgānu kropļošana no 100 % samazinājusies līdz apmēram 3 %. Mazinājusies arī līgavu nolaupīšana un vardarbība ģimenē. Locekļi pauda atzinību Bogaletch Gebre veikumam, metodei un rezultātiem, un aicināja veikt likumdošanas, izglītošanas un citus pasākumus, veicinot un paplašinot darbu cīņā ar sieviešu dzimumorgānu kropļošanu.

Bogaletch Gebre

Bogaletch Gebre noslēdza debates.

Bogaletch Gebre

12.   Tūkstošgades mērķu sasniegšana Āfrikā

Tūkstošgades mērķu sasniegšana Āfrikā

Debates bez rezolūcijas

Uzstājās: Peter Craig-McQuaide (Eiropas Komisija), Boniface Yehouetome (Benina), Filip Kaczmarek, Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Ole Christiansen, Mohamed Abdirahman Abdillahi (Džibutija), Catherine Bearder, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Jean-Jacob Bicep, Netty Baldeh (Gambija), Sàbado Teresa Malendza (Mozambika), Abdourahamane Chegou (Nigēra), Edit Bauer, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigērija), Philippe Boulland, Mariya Gabriel, Komi Selom Klassou (Togo), Makhosini Hlongwane (Zimbabve), Simon Vuwa Kaunda (Malāvija), James Kembi-Gitura (Kenija) un Mussa Azzan Zungu (Tanzānija)

Peter Craig-McQuaide

Boniface Yehouetome

Filip Kaczmarek, Mo-Mamo Karerwa

Ole Christiansen, Mohamed Abdirahman Abdillahi

Catherine Bearder, Abadula Gemeda Dago

Jean-Jacob Bicep, Netty Baldeh

Sàbado Teresa Malendza

Abdourahamane Chegou

Edit Bauer, Mohammed Mukhtar Ahmed

Philippe Boulland, Mariya Gabriel, Komi Selom Klassou

Makhosini Hlongwane

Simon Vuwa Kaunda

James Kembi-Gitura

Mussa Azzan Zungu

Locekļi atzīmēja, ka nabadzības samazināšana atpaliek no Āfrikā pēdējo piecu gadu laikā piedzīvotās būtiskās izaugsmes, un to ierobežo nevienlīdzība. Lai gan Tūkstošgades mērķu sasniegšanā mātes un bērna veselības aizsardzības jomā panākts ievērojams progress, Āfrikā joprojām ir pati augstākā jaundzimušo un māšu mirstība. Deputāti secināja, ka valstīm noteikti jāturpina mācīties vienai no otras un ka valstīs, kurās ilgtspējīga un stabila izaugsme apvienojas ar politisku stabilitāti un uz cilvēku attīstību vērstiem politikas virzieniem, attiecībā uz šiem mērķiem vērojami labi panākumi.

Debates noslēdza Peter Craig-McQuaide (Eiropas Komisija).

Peter Craig-McQuaide

13.   Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums

Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums

ĀKK Koordinācijas komitejas priekšsēdētāja un Eiropas Ekonomikas un sociālo jautājumu komitejas locekļa Xavier Verboven uzstāšanās

Xavier Verboven

Xavier Verboven sniedza ziņojumu par pilsoniskās sabiedrības nepārvērtējamo nozīmi ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanā.

Xavier Verboven

Uzstājās: Netty Baldeh (Gambija), Michèle Rivasi, Adjedoue Weidou (Čada) un Kennedy K. Hamudulu (Zambija)

Netty Baldeh

Michèle Rivasi, Adjedoue Weidou

Kennedy K. Hamudulu

Deputāti apsprieda pilsoniskās sabiedrības apstākļus konkrētās valstīs.

Debates noslēdza Xavier Verboven.

Xavier Verboven

Līdzpriekšsēdētāja deputātiem sirsnīgi pateicās par lielisko sadarbību viņas pilnvaru termiņa laikā un Asambleju informēja, ka viņu nomainīs Fitz A. Jackson (Jamaika).

Fitz A. Jackson

SĒDI VADA: Louis MICHEL

Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētājs

Līdzpriekšsēdētājs

Līdzpriekšsēdētājs pateicās līdzpriekšsēdētājai Joyce Laboso un viņai izteica vislabākos novēlējumus nākotnei.

Joyce Laboso

14.   Balsojums par rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju ziņojumos

Balsojums par rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju ziņojumos

Līdzpriekšsēdētājs atgādināja par balsošanas kārtību asamblejā.

| — | Tiesiskuma ievērošana un objektīvas un neatkarīgas tiesu varas nozīme (ACP-EU/101.521/13/A/galīgā redakcija)
  Politikas lietu komiteja

  Dharamkumar Seeraj (Gajāna) un Filip Kaczmarek ziņojums
  Netika iesniegti nekādi grozījumi.
  Rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Tiesiskuma ievērošana un objektīvas un neatkarīgas tiesu varas nozīme (ACP-EU/101.521/13/A/galīgā redakcija)

Politikas lietu komiteja

Dharamkumar Seeraj (Gajāna) un Filip Kaczmarek ziņojums

Dharamkumar Seeraj

Filip Kaczmarek

Netika iesniegti nekādi grozījumi.

Rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

| — | Jaunattīstības valstu un trīspusējā sadarbība: iespējas un izaicinājumi ĀKK valstīm (AP101.516/13/A/galīgā redakcija)
  Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

  Elvis Mutiri wa Bashara (Kongo Demokrātiskā Republika) un Jean-Jacob Bicep ziņojums
  Pieņemtie grozījumi: 1
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Jaunattīstības valstu un trīspusējā sadarbība: iespējas un izaicinājumi ĀKK valstīm (AP101.516/13/A/galīgā redakcija)

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Elvis Mutiri wa Bashara (Kongo Demokrātiskā Republika) un Jean-Jacob Bicep ziņojums

Elvis Mutiri wa Bashara

Jean-Jacob Bicep

Pieņemtie grozījumi: 1

Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

| — | Ganību lopkopības ietekmi uz sociālo jomu un vidi ĀKK valstīs (ACP-EU/101.526/A/galīgā redakcija)
  Sociālo lietu un vides komiteja

  Abdourahamane Chégou (Nigēra) un Fiona Hall ziņojums
  Netika iesniegti nekādi grozījumi.
  Rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Ganību lopkopības ietekmi uz sociālo jomu un vidi ĀKK valstīs (ACP-EU/101.526/A/galīgā redakcija)

Sociālo lietu un vides komiteja

Abdourahamane Chégou (Nigēra) un Fiona Hall ziņojums

Abdourahamane Chégou

Fiona Hall

Netika iesniegti nekādi grozījumi.

Rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

15.   Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

| — | Drošība Lielo ezeru reģionā (ACP-EU/101.541/13/galīgā redakcija)
  Pieņemtie grozījumi: Nr. 1, 3, 4, mutiskie grozījumi Nr. 1, 6
  Noraidītie grozījumi: 2
  Par spēkā neesošu atzīts grozījums: Nr. 5
  Grozīto rezolūciju pieņēma. |
| --- | --- |

—

Drošība Lielo ezeru reģionā (ACP-EU/101.541/13/galīgā redakcija)

Pieņemtie grozījumi: Nr. 1, 3, 4, mutiskie grozījumi Nr. 1, 6

Noraidītie grozījumi: 2

Par spēkā neesošu atzīts grozījums: Nr. 5

Grozīto rezolūciju pieņēma.

| — | Situācija Komoru salu arhipelāgā (ACP-UE/101.542/13/galīgā redakcija)
  Pieprasīts balsojums atsevišķi pa palātām.
  Atsauktie grozījumi: 4
  Noraidītie grozījumi: 1, 2, 3, 5
  Rezolūcija ir noraidīta. |
| --- | --- |

—

Situācija Komoru salu arhipelāgā (ACP-UE/101.542/13/galīgā redakcija)

Pieprasīts balsojums atsevišķi pa palātām.

Atsauktie grozījumi: 4

Noraidītie grozījumi: 1, 2, 3, 5

Rezolūcija ir noraidīta.

16.   Balsojums par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamenta grozījumiem

Balsojums par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamenta grozījumiem

Saskaņā ar Reglamenta 35. pantu Prezidija iesniegtie APA Reglamenta grozījumi tika pieņemti vienprātīgi.

17.   Dažādi jautājumi

Dažādi jautājumi

Līdzpriekšsēdētājs Louis Michel sniedza pārskatu par Kaliti cietuma apmeklējumu šopēcpusdien kopā ar līdzpriekšsēdētāju Joyce Laboso.

Louis Michel

Joyce Laboso

Uzstājās: Michèle Rivasi, līdzpriekšsēdētājs Louis Michel, Mohammed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritānija), Ana Gomes un Jacob Oulanyah (Uganda)

Michèle Rivasi

Louis Michel

Mohammed Abdallahi Ould Guelaye

Ana Gomes

Jacob Oulanyah

18.   Apvienotās parlamentārās asamblejas 27. sesijas laiks un vieta

Apvienotās parlamentārās asamblejas 27. sesijas laiks un vieta

Apvienotās parlamentārās asamblejas 27. sesija notiks 2014. gada 17.- 19. martā Strasbūrā (Francijā).

Līdzpriekšsēdētājs pateicās Etiopijas iestādēm par laipno uzņemšanu un asamblejas sesijas labo organizāciju, kā arī līdzsekretariātam un visam personālam par darbu.

Līdzpriekšsēdētājs informēja Asambleju, ka Grieķijas iestādēm un ES institūcijām nosūtītas vēstules, kurās izteikta dziļa vilšanās par to, ka Grieķijas prezidentūra pie sevis neuzņems nākamo sesiju.

(Sanāksmi slēdza plkst. 18.20)

(Sanāksmi slēdza plkst. 18.20)

Joyce LABOSO
  un

Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētāji

Alhaj Muhammad MUMUNI
  un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Līdzģenerālsekretāri

---

I PIELIKUMS

APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA SECĪBĀ

| ĀKK valstu grupas pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| LABOSO, (KENIJA), līdzpriekšsēdētāja | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALVES |
| BAHAMU SALAS | BAUER |
| BARBADOSA | BEARDER |
| BELIZA | BICEP |
| BENINA | BULLMANN |
| BOTSVĀNA | M. CALLANAN |
| BURKINAFASO | CARVALHO |
| BURUNDI | CASA |
| KAMERŪNA (priekšsēdētāja vietnieks) | CASINI |
| KABOVERDE | CASPARY |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | CASTEX |
| ČADA | CHRISTENSEN |
| KOMORU SALAS | COELHO |
| KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA | DE KEYSER |
| KONGO REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks) | DELVAUX |
| KUKA SALAS | DE MITA |
| KOTDIVUĀRA | DE SARNEZ |
| DŽIBUTIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | I. DURANT |
| DOMINIKA | ENGEL |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks) | ESTARÀS FERRAGUT |
| ERITREJA | FERREIRA, Elisa |
| ETIOPIJA | FERREIRA, João |
| FIDŽI | FORD |
| GABONA | GABRIEL |
| GAMBIJA | GAHLER |
| GANA | GOERENS (priekšsēdētāja vietnieks) |
| GRENĀDA (priekšsēdētāja vietnieks) | GRIESBECK |
| GVINEJA | GUERRERO SALOM |
| GVINEJA-BISAVA | HALL |
| GAJĀNA | HÄNDEL |
| HAITI | HANNAN |
| JAMAIKA | HAUG |
| KIRIBATI | JENSEN |
| LESOTO | JOLY |
| LIBĒRIJA | KACZMAREK |
| MADAGASKARA | KLASS (priekšsēdētāja vietniece) |
| MALĀVIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | KORHOLA |
| MALI | KUHN |
| MĀRŠALA SALU REPUBLIKA | KURSKI |
| MAURITĀNIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | LEGUTKO |
| MAURĪCIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | LE PEN |
| MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS | LÓPEZ AGUILAR |
| MOZAMBIKA (priekšsēdētāja vietnieks) | LÖVIN |
| NAMĪBIJA | McMILLAN-SCOTT |
| NAURU | MANDERS |
| NIGĒRA (priekšsēdētāja vietnieks) | MARTIN |
| NIGĒRIJA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIUE | MATO ADROVER |
| PALAU | MAYER |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | MITCHELL |
| RUANDA | MIZZI |
| SENTKITSA UN NEVISA | MOREIRA |
| SENTLŪSIJA | NEUSER |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS | NICHOLSON (priekšsēdētāja vietnieks) |
| SAMOA (priekšsēdētāja vietnieks) | OMARJEE (priekšsēdētāja vietnieks) |
| SANTOME UN PRINSIPI | OUZKÝ (priekšsēdētāja vietnieks) |
| SENEGĀLA | RIVASI (priekšsēdētāja vietniece) |
| SEIŠELAS | ROITHOVÁ (priekšsēdētāja vietniece) |
| SJERRALEONE | RONZULLI (priekšsēdētāja vietniece) |
| ZĀLAMANA SALAS | SCHLYTER |
| SOMĀLIJA | SCHMIDT |
| DIENVIDĀFRIKA | SCHNELLHARDT |
| SURINAMA | SCOTTÀ |
| SVAZILENDA | SENYSZYN |
| TANZĀNIJA | SPERONI (priekšsēdētāja vietnieks) |
| AUSTRUMTIMORA | ŠŤASTNÝ (priekšsēdētāja vietnieks) |
| TOGO | STRIFFLER |
| TONGA | ROBERT STURDY |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO | TIROLIEN |
| TUVALU | TOIA |
| UGANDA | VAUGHAN (priekšsēdētāja vietnieks) |
| VANUATU (priekšsēdētāja vietnieks) | VLASAK* |
| ZAMBIJA | WEBER |
| ZIMBABVE | WIELAND |
| | ZANICCHI |
| | ZIMMER |

ĀKK valstu grupas pārstāvji

EP pārstāvji

LABOSO, (KENIJA), līdzpriekšsēdētāja

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGVA UN BARBUDA

ALVES

BAHAMU SALAS

BAUER

BARBADOSA

BEARDER

BELIZA

BICEP

BENINA

BULLMANN

BOTSVĀNA

M. CALLANAN

BURKINAFASO

CARVALHO

BURUNDI

CASA

KAMERŪNA (priekšsēdētāja vietnieks)

CASINI

KABOVERDE

CASPARY

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

CASTEX

ČADA

CHRISTENSEN

KOMORU SALAS

COELHO

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

DE KEYSER

KONGO REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks)

DELVAUX

KUKA SALAS

DE MITA

KOTDIVUĀRA

DE SARNEZ

DŽIBUTIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

I. DURANT

DOMINIKA

ENGEL

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks)

ESTARÀS FERRAGUT

ERITREJA

FERREIRA, Elisa

ETIOPIJA

FERREIRA, João

FIDŽI

FORD

GABONA

GABRIEL

GAMBIJA

GAHLER

GANA

GOERENS (priekšsēdētāja vietnieks)

GRENĀDA (priekšsēdētāja vietnieks)

GRIESBECK

GVINEJA

GUERRERO SALOM

GVINEJA-BISAVA

HALL

GAJĀNA

HÄNDEL

HAITI

HANNAN

JAMAIKA

HAUG

KIRIBATI

JENSEN

LESOTO

JOLY

LIBĒRIJA

KACZMAREK

MADAGASKARA

KLASS (priekšsēdētāja vietniece)

MALĀVIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

KORHOLA

MALI

KUHN

MĀRŠALA SALU REPUBLIKA

KURSKI

MAURITĀNIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

LEGUTKO

MAURĪCIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

LE PEN

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

LÓPEZ AGUILAR

MOZAMBIKA (priekšsēdētāja vietnieks)

LÖVIN

NAMĪBIJA

McMILLAN-SCOTT

NAURU

MANDERS

NIGĒRA (priekšsēdētāja vietnieks)

MARTIN

NIGĒRIJA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIUE

MATO ADROVER

PALAU

MAYER

PAPUA-JAUNGVINEJA

MITCHELL

RUANDA

MIZZI

SENTKITSA UN NEVISA

MOREIRA

SENTLŪSIJA

NEUSER

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

NICHOLSON (priekšsēdētāja vietnieks)

SAMOA (priekšsēdētāja vietnieks)

OMARJEE (priekšsēdētāja vietnieks)

SANTOME UN PRINSIPI

OUZKÝ (priekšsēdētāja vietnieks)

SENEGĀLA

RIVASI (priekšsēdētāja vietniece)

SEIŠELAS

ROITHOVÁ (priekšsēdētāja vietniece)

SJERRALEONE

RONZULLI (priekšsēdētāja vietniece)

ZĀLAMANA SALAS

SCHLYTER

SOMĀLIJA

SCHMIDT

DIENVIDĀFRIKA

SCHNELLHARDT

SURINAMA

SCOTTÀ

SVAZILENDA

SENYSZYN

TANZĀNIJA

SPERONI (priekšsēdētāja vietnieks)

AUSTRUMTIMORA

ŠŤASTNÝ (priekšsēdētāja vietnieks)

TOGO

STRIFFLER

TONGA

ROBERT STURDY

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

TIROLIEN

TUVALU

TOIA

UGANDA

VAUGHAN (priekšsēdētāja vietnieks)

VANUATU (priekšsēdētāja vietnieks)

VLASAK*

ZAMBIJA

WEBER

ZIMBABVE

WIELAND

ZANICCHI

ZIMMER

POLITIKAS LIETU KOMITEJA

| ĀKK valstu grupas deputāti | EP deputāti |
| --- | --- |
| PURCELL (SAMOA), līdzpriekšsēdētājs | CASA, līdzpriekšsēdētājs |
| HONGWANE (ZIMBABVE), priekšsēdētāja vietnieks | KORHOLA, priekšsēdētāja vietniece |
| ROGOMBE (GABONA), priekšsēdētāja vietniece | CASTEX, priekšsēdētāja vietniece |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENINA) | M. CALLANAN |
| NGON-BABA (CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA) | CASINI |
| NDOUANE (KONGO Republika) | DE KEYSER |
| GBAOU (KOTDIVUĀRA) | DURANT |
| WAÏSS (DŽIBUTIJA) | FERREIRA, Elisa |
| ERITREJA | GABRIEL |
| DAGO (ETIOPIJA) | GAHLER |
| USAMATE (FIDŽI) | GRIESBECK |
| GVINEJA | HANNAN |
| DHARAMKUMAR (GAJĀNA) | HÄNDEL |
| HAITI | KACZMAREK |
| JACKSON (JAMAIKA) | LE PEN |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| KOLLIE (LIBĒRIJA) | MANDERS |
| MALI | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| MOZAMBIKA | MOREIRA |
| PALAU | J. Nicholson |
| TOZAKA (ZĀLAMANA SALAS) | ROITHOVÁ |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS | SCHMIDT |
| DLAMINI (SVAZILENDA) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| OULANYAH (UGANDA) | WIELAND |

ĀKK valstu grupas deputāti

EP deputāti

PURCELL (SAMOA), līdzpriekšsēdētājs

CASA, līdzpriekšsēdētājs

HONGWANE (ZIMBABVE), priekšsēdētāja vietnieks

KORHOLA, priekšsēdētāja vietniece

ROGOMBE (GABONA), priekšsēdētāja vietniece

CASTEX, priekšsēdētāja vietniece

ANTIGVA UN BARBUDA

ALFONSI

YEHOUETOME (BENINA)

M. CALLANAN

NGON-BABA (CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA)

CASINI

NDOUANE (KONGO Republika)

DE KEYSER

GBAOU (KOTDIVUĀRA)

DURANT

WAÏSS (DŽIBUTIJA)

FERREIRA, Elisa

ERITREJA

GABRIEL

DAGO (ETIOPIJA)

GAHLER

USAMATE (FIDŽI)

GRIESBECK

GVINEJA

HANNAN

DHARAMKUMAR (GAJĀNA)

HÄNDEL

HAITI

KACZMAREK

JACKSON (JAMAIKA)

LE PEN

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

KOLLIE (LIBĒRIJA)

MANDERS

MALI

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MOZAMBIKA

MOREIRA

PALAU

J. Nicholson

TOZAKA (ZĀLAMANA SALAS)

ROITHOVÁ

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

SCHMIDT

DLAMINI (SVAZILENDA)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

OULANYAH (UGANDA)

WIELAND

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

| ĀKK valstu grupas deputāti | EP deputāti |
| --- | --- |
| SALL (SENEGĀLA), līdzpriekšsēdētājs | CARVALHO, līdzpriekšsēdētāja |
| LENGKON (VANUATU), priekšsēdētāja vietnieks | LEGUTKO, priekšsēdētājas vietnieks |
| VAN DER WALT (NAMĪBIJA), priekšsēdētāja vietnieks | ALVES, priekšsēdētājas vietnieks |
| DE FONTES PEREIRA (ANGOLA) | BICEP |
| WORREL (BARBADOSA) | BULLMANN |
| WA BASHARA (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA) | CASPARY |
| | ENGEL |
| KINGSFORD BAGBIN (GANA) | FORD |
| MESSU (EKVATORIĀLĀ GVINEJA) | GOERENS |
| KEMBI-GITURA (KENIJA) | GUERRERO SALOM |
| SOFONIA (LESOTO) | JENSEN |
| VUWA-KAUNDA (MALĀVIJA) | KUHN |
| MĀRŠALA SALAS | MARTIN |
| OULD GUELAYE (MAURITĀNIJA) | MATO ADROVER |
| DEERPALSING (MAURĪCIJA) | MAYER |
| AHMED (NIGĒRIJA) | McMILLAN-SCOTT |
| POLISI (RUANDA) | MICHEL |
| SENTKITSA UN NEVISA | MITCHELL |
| LONG (SENTLŪSIJA) | MIZZI |
| SANTOME UN PRINSIPI | OMARJEE |
| POOL (SEIŠELAS) | SCHLYTER |
| SJERRALEONE | ŠŤASTNÝ |
| AMIN ABDEL MAGID (SUDĀNA) | ROBERT STURDY |
| PANKA (SURINAMA) | TIROLIEN |
| HAVEA TAIONE (TONGA) | WEBER |
| KHAN (TRINIDĀDA UN TOBĀGO) | ZANICCHI |
| TUVALU | |

ĀKK valstu grupas deputāti

EP deputāti

SALL (SENEGĀLA), līdzpriekšsēdētājs

CARVALHO, līdzpriekšsēdētāja

LENGKON (VANUATU), priekšsēdētāja vietnieks

LEGUTKO, priekšsēdētājas vietnieks

VAN DER WALT (NAMĪBIJA), priekšsēdētāja vietnieks

ALVES, priekšsēdētājas vietnieks

DE FONTES PEREIRA (ANGOLA)

BICEP

WORREL (BARBADOSA)

BULLMANN

WA BASHARA (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA)

CASPARY

ENGEL

KINGSFORD BAGBIN (GANA)

FORD

MESSU (EKVATORIĀLĀ GVINEJA)

GOERENS

KEMBI-GITURA (KENIJA)

GUERRERO SALOM

SOFONIA (LESOTO)

JENSEN

VUWA-KAUNDA (MALĀVIJA)

KUHN

MĀRŠALA SALAS

MARTIN

OULD GUELAYE (MAURITĀNIJA)

MATO ADROVER

DEERPALSING (MAURĪCIJA)

MAYER

AHMED (NIGĒRIJA)

McMILLAN-SCOTT

POLISI (RUANDA)

MICHEL

SENTKITSA UN NEVISA

MITCHELL

LONG (SENTLŪSIJA)

MIZZI

SANTOME UN PRINSIPI

OMARJEE

POOL (SEIŠELAS)

SCHLYTER

SJERRALEONE

ŠŤASTNÝ

AMIN ABDEL MAGID (SUDĀNA)

ROBERT STURDY

PANKA (SURINAMA)

TIROLIEN

HAVEA TAIONE (TONGA)

WEBER

KHAN (TRINIDĀDA UN TOBĀGO)

ZANICCHI

TUVALU

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| ĀKK valstu grupas deputāti | EP deputāti |
| --- | --- |
| NDUGAI (TANZĀNIJA), līdzpriekšsēdētājs | RIVASI, līdzpriekšsēdētāja |
| WEIDOU (ČADA), priekšsēdētāja vietnieks | BAUER, priekšsēdētājas vietniece |
| GRENĀDA, priekšsēdētājas vietnieks | SCHNELLARDT, priekšsēdētāja vietnieks |
| BAHAMU SALAS | BEARDER |
| BELIZA | CHRISTENSEN |
| BOTSVĀNA | COELHO |
| TAPSOBA (BURKINAFASO) | DELVAUX |
| KARERWA (BURUNDI) | DE MITA |
| OWONA KONO (KAMERŪNA) | DE SARNEZ |
| KABOVERDE | ESTARÀS FERRAGUT |
| DJAE (KOMORU SALAS) | FERREIRA, João |
| TURA (KUKA SALAS) | HALL |
| DOMINIKA | HAUG |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA | JOLY |
| BALDEH (GAMBIJA) | KLASS |
| GVINEJA-BISAVA | KURSKI |
| MADAGASKARA | LÖVIN |
| MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS | NEUSER |
| NAURU | OUZKÝ |
| CHEGOU (NIGĒRA) | RONZULLI |
| TAGELAGI (NIUE) | SCOTTÀ |
| KOIM (PAPUA-JAUNGVINEJA) | SENYSZYN |
| SOMĀLIJA | TOIA |
| DIENVIDĀFRIKA | VAUGHAN |
| AUSTRUMTIMORA | VLASAK |
| HAMUDULU (ZAMBIJA) | ZIMMER |

ĀKK valstu grupas deputāti

EP deputāti

NDUGAI (TANZĀNIJA), līdzpriekšsēdētājs

RIVASI, līdzpriekšsēdētāja

WEIDOU (ČADA), priekšsēdētāja vietnieks

BAUER, priekšsēdētājas vietniece

GRENĀDA, priekšsēdētājas vietnieks

SCHNELLARDT, priekšsēdētāja vietnieks

BAHAMU SALAS

BEARDER

BELIZA

CHRISTENSEN

BOTSVĀNA

COELHO

TAPSOBA (BURKINAFASO)

DELVAUX

KARERWA (BURUNDI)

DE MITA

OWONA KONO (KAMERŪNA)

DE SARNEZ

KABOVERDE

ESTARÀS FERRAGUT

DJAE (KOMORU SALAS)

FERREIRA, João

TURA (KUKA SALAS)

HALL

DOMINIKA

HAUG

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

JOLY

BALDEH (GAMBIJA)

KLASS

GVINEJA-BISAVA

KURSKI

MADAGASKARA

LÖVIN

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

NEUSER

NAURU

OUZKÝ

CHEGOU (NIGĒRA)

RONZULLI

TAGELAGI (NIUE)

SCOTTÀ

KOIM (PAPUA-JAUNGVINEJA)

SENYSZYN

SOMĀLIJA

TOIA

DIENVIDĀFRIKA

VAUGHAN

AUSTRUMTIMORA

VLASAK

HAMUDULU (ZAMBIJA)

ZIMMER

---

II PIELIKUMS

APMEKLĒJUMA REĢISTRS SESIJAI, KAS NORISINĀJĀS ADISABEBĀ (ETIOPIJĀ) 2013. GADA 25.–27. NOVEMBRĪ

| LABOSO, (Kenija), līdzpriekšsēdētāja | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs (3), (4) |
| --- | --- |
| DE FONTES PEREIRA (Angola) | ALFONSI |
| WORREL (Barbadosa) | ATTARD-MONTALTO (2), (3) (aizstāj MOREIRA, V.) |
| YEHOUETOME (Benina) | BEARDER |
| MOTLHALE (Botsvāna) | BINEV (aizstāj SPERONI, F. E.) |
| TAPSOBA (Burkinafaso) | BOULLAND (aizstāj MITA, L.) |
| KARERWA (Burundi) | M. CALLANAN |
| OWONA KONO (Kamerūna) (priekšsēdētāja vietnieks) | CARVALHO (2) |
| NGON-BABA (Centrālāfrikas Republika) | CHRISTENSEN |
| WEIDOU (Čada) | DE SARNEZ (2) |
| DJAE (Komoru salas) | GABRIEL |
| LUTUNDULA APALA (Kongo Demokrātiskā Republika) | GOMES (aizstāj FERREIRA, E.) |
| NDOUANE (Kongo Republika) | GRIESBECK (2) |
| TURA (Kuka salas) | GUERRERO SALOM |
| GBAOU (Kotdivuāra) | GUTIERREZ-CORTINES (aizstāj MATO, G.) |
| WAISS (Džibutija) (priekšsēdētāja vietnieks) | HALL |
| JIMÉNEZ (Dominikāna) (priekšsēdētāja vietnieks) | KACZMAREK |
| USAMATE (Fidži) | KLASS (priekšsēdētāja vietniece) |
| MILEBOU AUBUSSON (Gabona) | Korhola |
| BALDEH (Gambija) | LEINEN (aizstāj TOIA, P.) |
| BAGBIN (Gana) | LOPEZ AGUILAR |
| SEERAJ (Gajāna) | MARTINEZ MARTINEZ (2) (priekšsēdētāja vietnieks) |
| RAKOTOMIANDRISOA (Madagaskara) | MAYER |
| VUWA-KAUNDA (Malāvija) | MITCHELL |
| OULD GUELAYE (Mauritānija) | MIZZI |
| SITHOLE (Mozambika) (priekšsēdētāja vietniece) | MUNIZ DE URQUIZA (aizstāj CASTEX, F.) |
| VAN DER WALT (Namībija) | NEUSER |
| CHEGOU (Nigēra) (priekšsēdētāja vietnieks) | NICOLAI (aizstāj MANDERS, T.) |
| AHMED (Nigērija) | RINALDI (2), (3) (aizstāj JENSEN, E.) |
| TAGELAGI (Niue) | RIVASI |
| KOIM (Papua–Jaungvineja) | SCHMIDT |
| KANAI (Palau) | SCHNELLHARDT |
| LONG (Sentlūsija) | STASTNY |
| PURCELL (Samoa) (priekšsēdētāja vietnieks) | TIROLIEN (3), (4) |
| SALL (Senegāla) | VAUGHAN |
| POOL (Seišelas) | VANHECKE (2) (aizstājr SCOTTA, G.) |
| BUNDU (Sjerraleone) | VLASAK (2) |
| TOZAKA (Zālamana salas) | WIELAND |
| SWART (Dienvidāfrika) | WLOSOWICZ (3), (4) (aizstāj KURSKI, J.) |
| PANKA (Surinama) | |
| DLAMINI (Svazilenda) | |
| NDUGAI (Tanzānija) (priekšsēdētāja vietnieks) | |
| KLASSOU (Togo) | |
| TAIONE (Tonga) | |
| KHAN (Trinidāda un Tobāgo) | |
| OULANYAH (Uganda) | |
| KALTALIO (Vanuatu) (1) | |
| HAMUDULU (Zambija) | |
| HLONGWANE (Zimbabve) | |

LABOSO, (Kenija), līdzpriekšsēdētāja

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs (3), (4)

DE FONTES PEREIRA (Angola)

ALFONSI

WORREL (Barbadosa)

ATTARD-MONTALTO (2), (3) (aizstāj MOREIRA, V.)

YEHOUETOME (Benina)

BEARDER

MOTLHALE (Botsvāna)

BINEV (aizstāj SPERONI, F. E.)

TAPSOBA (Burkinafaso)

BOULLAND (aizstāj MITA, L.)

KARERWA (Burundi)

M. CALLANAN

OWONA KONO (Kamerūna) (priekšsēdētāja vietnieks)

CARVALHO (2)

NGON-BABA (Centrālāfrikas Republika)

CHRISTENSEN

WEIDOU (Čada)

DE SARNEZ (2)

DJAE (Komoru salas)

GABRIEL

LUTUNDULA APALA (Kongo Demokrātiskā Republika)

GOMES (aizstāj FERREIRA, E.)

NDOUANE (Kongo Republika)

GRIESBECK (2)

TURA (Kuka salas)

GUERRERO SALOM

GBAOU (Kotdivuāra)

GUTIERREZ-CORTINES (aizstāj MATO, G.)

WAISS (Džibutija) (priekšsēdētāja vietnieks)

HALL

JIMÉNEZ (Dominikāna) (priekšsēdētāja vietnieks)

KACZMAREK

USAMATE (Fidži)

KLASS (priekšsēdētāja vietniece)

MILEBOU AUBUSSON (Gabona)

Korhola

BALDEH (Gambija)

LEINEN (aizstāj TOIA, P.)

BAGBIN (Gana)

LOPEZ AGUILAR

SEERAJ (Gajāna)

MARTINEZ MARTINEZ (2) (priekšsēdētāja vietnieks)

RAKOTOMIANDRISOA (Madagaskara)

MAYER

VUWA-KAUNDA (Malāvija)

MITCHELL

OULD GUELAYE (Mauritānija)

MIZZI

SITHOLE (Mozambika) (priekšsēdētāja vietniece)

MUNIZ DE URQUIZA (aizstāj CASTEX, F.)

VAN DER WALT (Namībija)

NEUSER

CHEGOU (Nigēra) (priekšsēdētāja vietnieks)

NICOLAI (aizstāj MANDERS, T.)

AHMED (Nigērija)

RINALDI (2), (3) (aizstāj JENSEN, E.)

TAGELAGI (Niue)

RIVASI

KOIM (Papua–Jaungvineja)

SCHMIDT

KANAI (Palau)

SCHNELLHARDT

LONG (Sentlūsija)

STASTNY

PURCELL (Samoa) (priekšsēdētāja vietnieks)

TIROLIEN (3), (4)

SALL (Senegāla)

VAUGHAN

POOL (Seišelas)

VANHECKE (2) (aizstājr SCOTTA, G.)

BUNDU (Sjerraleone)

VLASAK (2)

TOZAKA (Zālamana salas)

WIELAND

SWART (Dienvidāfrika)

WLOSOWICZ (3), (4) (aizstāj KURSKI, J.)

PANKA (Surinama)

DLAMINI (Svazilenda)

NDUGAI (Tanzānija) (priekšsēdētāja vietnieks)

KLASSOU (Togo)

TAIONE (Tonga)

KHAN (Trinidāda un Tobāgo)

OULANYAH (Uganda)

KALTALIO (Vanuatu) (1)

HAMUDULU (Zambija)

HLONGWANE (Zimbabve)

Piedalījās arī:

ANGOLA

TEIXEIRA

GUNGA

CHINLINGUTILA

TCHIKANHA

da Silva. PEREIRA

AVELINO

BARBADOSA

CHANDLER

BENINA

DAYORI

HOUNGNIGBO

AGNIDOZAN

BOTSVĀNA

MANGOLE

MOTSHOME

CHINGAPANE

LENGWADIBE

BURKINAFASO

DOAMBA

OUEDRAOGO ZARE

BAKIO

BURUNDI

MWIDOGO

KAREKEZI

NIYUBAHWE

KAMERŪNA

GBERI

AWUDU MBAYA

ESSOMBA ATANGANA

DAOUDA

FOKOU

NGOUNGOURE EPSE SAMBA

NDOUMBA NGONO

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

NOUGANGA

ČADA

ADJI

TEKILO

DINGAOMAIBE

NGARSOULEDE

AFFONO

GUELPINA

KONGO Demokrātiskā Republika

MABAYA GIZI AMINE

BASIALA MAKA

wa BASHARA

KAT MUSHITU

OTSHUMAMPITA ALOKI

NGOY SALIBOKO

LONTANGE BONGIMA

EBUA LIHAU

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

MUKENDI

BOKO MUKE

LUKUKA

KONGO Republika

IBOVI

KOURISSA

NGAMELLA

APATOUL

BOUNDA

KOTDIVUĀRA

F. TOURE

S TOURE

KRA

KUBA

SHELTON

MARICHAL

DŽIBUTIJA

WAIS

GOUMANEH

ABDILLAHI

WARSAMA

SAID

HASSAN

BILIL

SAID

DAOUD

FARAH

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

NGUEMA MANANA

NOHAME ELA

CHEVOL ABOMALA

SANGO WILASI

ETIOPIJA

DABA

TOGA CHANAKA

TESSEMA

ESHETE

MELESE BELAY

TADESSE

DESTA

FIDŽI

VOCEA

GABONA

DAMAS OZIMO

ONGOUORI NGOUBILI

RISSONGA

KOUMBA

GAMBIJA

SILLAH

KEBBEH

CAMARA

GANA

ASAMOAH

BROWN

SARKU

ALIFO

GVINEJA

NOUNKE

GAJĀNA

GOMES

KENIJA

WA KABANDO

ADEN

WERU

ONGUKA

MOGERE

NDINDIRI

MUNYUA

WAIGANJO

LESOTO

MAHASE-MOILOA

MAPHIKE

LIPHOLO

LEBOTSA

MOKOALELI

MADAGASKARA

NORBERT RICHARD

SETILAHY

MALĀVIJA

KAUNDA

KAMLONGERA

CHISALA

CHINYAMA

MAKANDE

MAURITĀNIJA

MINT HAMA

MOZAMBIKA

MALENDZA

MANUEL

MATE

DAVA

NAMĪBIJA

NAHOLO

NGHILEEDELE

MUCHILA

NIGĒRA

OUSMANE

FOUKORI

TONDY

MAINA

CAZALICA

NIGĒRIJA

IVVEJUO

AHMED

AUDU

ABDULLAHI

ALHASSAN

AKPAN

TILLEY-GYADO

ISIYAK

PAPUA-JAUNGVINEJA

BALANGETUMA

MARO

SAMOA

LUTERU

SENEGĀLA

TALL

DIALLO

FALL

LO

SECK

SEIŠELAS

VEL

SAMSON

SJERRALEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

I. SORIE

SUDĀNA

AMIR ABDELMAGID

NASR-ADEEN

ISMAIEL ALBAGIER

SURINAMA

CASTELEN

TARNADI

NELSON

SVAZILENDA

MASUKU

TANZĀNIJA

AZZAN ZUNGU

YAKUBU

NZOWA

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

JOSEPH

JOHNSTON

UGANDA

BIHANDE

AKOL

NABBANJA

KAWEESA

KAGORO

VANUATU

LENGKON

JOY

RURU

ZAMBIJA

KABWE

NGULUBE

MUBANGA

MAYONDI

ZIMBABVE

CHIKWINYA

MPARIWA

MUCHADA

CHIPARE

CHIKURI

MASARA

ĀKK PADOME

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo, Samoa ministru prezidenta vietnieks un ārlietu un tirdzniecības ministrs, un ĀKK Padomes priekšsēdētājs

ES PADOME

Rolandas Kriščiūnas, Lietuvas ārlietu ministra vietnieks un Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētāja pārstāvis

EIROPAS KOMISIJA

ANDRIS PIEBALGS, par attīstību atbildīgais EK komisārs

EIROPAS ĀRĒJĀS DARBĪBAS DIENESTS (EĀDD)

COSTA PEREIRA, nodaļas vadītājs, Panāfrikas parlaments

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA (EESK)

VERBOVEN

AUSTRUMĀFRIKAS UN DIENVIDĀFRIKAS KOPĒJAIS TIRGUS (COMESA)

NKANAGU

ĀFRIKAS SAVIENĪBA

MWENCHA

STARPTAUTISKĀ FRANCISKI RUNĀJOŠO KOPIENU ORGANIZĀCIJA (OIF)

BARARUNYERETSE

ĀKK VALSTU SEKRETARIĀTS

MUMUNI, līdzģenerālsekretārs

ES DALĪBVALSTU SEKRETARIĀTS

AGUIRIANO NALDA, līdzģenerālsekretārs

---

(1)  Valsti pārstāv persona, kas nav parlamenta deputāts.

(2)  Piedalījās 2013. gada 25. novembra sēdē.

(3)  Piedalījās 2013. gada 26. novembra sēdē.

(4)  Piedalījās 2013. gada 27. novembra sēdē.

---

III PIELIKUMS

TO PĀRSTĀVJU AKREDITĀCIJA, KAS NAV PARLAMENTA DEPUTĀTI

Fidži

John Usamate,

Fidži darba, ražošanas attiecību un nodarbinātības ministrs un Fidži delegācijas vadītājs

Madagaskara

Jean Ernest Rakotomiandrisoa,

Nacionālā pārejas kongresa deputāts un Madagaskaras delegācijas vadītājs

---

IV PIELIKUMS

PIEŅEMTIE TEKSTI

| — | Rezolūcija par tiesiskuma ievērošanu un objektīvas un neatkarīgas tiesu varas nozīmi
  (ACP-EU/101.521/13/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par tiesiskuma ievērošanu un objektīvas un neatkarīgas tiesu varas nozīmi

(ACP-EU/101.521/13/galīgā redakcija)

| — | Rezolūcija par jaunattīstības valstu sadarbību un trīspusējo sadarbību: iespējas un izaicinājumi ĀKK valstīm
  (ACP-EU/101.516/13/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par jaunattīstības valstu sadarbību un trīspusējo sadarbību: iespējas un izaicinājumi ĀKK valstīm

(ACP-EU/101.516/13/galīgā redakcija)

| — | Rezolūcija par ganību lopkopības ietekmi uz sociālo jomu un vidi ĀKK valstīs
  (ACP-EU/101.526/13/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par ganību lopkopības ietekmi uz sociālo jomu un vidi ĀKK valstīs

(ACP-EU/101.526/13/galīgā redakcija)

| — | Rezolūcija par drošību Lielo ezeru reģionā
  (ACP-EU/1.541/13/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par drošību Lielo ezeru reģionā

(ACP-EU/1.541/13/galīgā redakcija)

| — | APA Reglamenta grozījumi (AP101.347) |
| --- | --- |

—

APA Reglamenta grozījumi (AP101.347)

REZOLŪCIJA (1)

par tiesiskuma ievērošanu un objektīvas un neatkarīgas tiesu varas nozīmi

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | no 2013. gada 25. novembra līdz 27. novembrim tiekoties Adisabebā (Etiopijā), |
| --- | --- |

—

no 2013. gada 25. novembra līdz 27. novembrim tiekoties Adisabebā (Etiopijā),

| — | ņemot vērā tās Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 2. pantu un 21. panta 1. un 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 2. pantu un 21. panta 1. un 2. punktu,

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, jo īpaši tā 8. panta 4. punktu, 9. pantu, 33. panta 1. punktu un 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu, jo īpaši tā 8. panta 4. punktu, 9. pantu, 33. panta 1. punktu un 96. pantu,

| — | ņemot vērā 2007. gada 30. janvārī pieņemto Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu, jo īpaši tās 2. panta 2., 5., 6. un 9. punktu, 3. panta 1., 2., 5., 7., 8. un 9. punktu un 4., 10., 12., 15., 17., 27., 32. un 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 30. janvārī pieņemto Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu, jo īpaši tās 2. panta 2., 5., 6. un 9. punktu, 3. panta 1., 2., 5., 7., 8. un 9. punktu un 4., 10., 12., 15., 17., 27., 32. un 33. pantu,

| — | ņemot vērā CARICOM1997. gada 19. februāra Pilsoniskās sabiedrības hartu, jo īpaši tās XVII pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā CARICOM1997. gada 19. februāra Pilsoniskās sabiedrības hartu, jo īpaši tās XVII pantu,

| — | ņemot vērā Āfrikas vienotības organizācijas 2002. gada 8. jūlija Deklarāciju par demokrātiju un politisko, ekonomisko un korporatīvo pārvaldību, jo īpaši tās 7. un 14. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas vienotības organizācijas 2002. gada 8. jūlija Deklarāciju par demokrātiju un politisko, ekonomisko un korporatīvo pārvaldību, jo īpaši tās 7. un 14. pantu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības 2003. gada 11. jūlija Konvenciju par korupcijas novēršanu un apkarošanu, jo īpaši tās 3. un 17. pantu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības 2003. gada 11. jūlija Konvenciju par korupcijas novēršanu un apkarošanu, jo īpaši tās 3. un 17. pantu (2),

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2012. gada 16. marta ziņojumu „Taisnīguma nodrošināšana: rīcības programma tiesiskuma stiprināšanai valsts un starptautiskā līmenī”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2012. gada 16. marta ziņojumu „Taisnīguma nodrošināšana: rīcības programma tiesiskuma stiprināšanai valsts un starptautiskā līmenī”,

| — | ņemot vērā ANO pamatprincipus par tiesu iestāžu neatkarību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO pamatprincipus par tiesu iestāžu neatkarību,

| — | ņemot vērā 2001. gada 21. decembrī Dakarā pieņemto Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas Protokolu A/SP1/12/01 par demokrātiju un labu pārvaldību; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 21. decembrī Dakarā pieņemto Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas Protokolu A/SP1/12/01 par demokrātiju un labu pārvaldību;

| — | ņemot vērā Politikas lietu komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.521/A/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Politikas lietu komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.521/A/galīgā redakcija),

| A. | tā kā tiesiskuma ievērošana un pilnvaru (izpildvaras, likumdošanas varas un tiesu varas) līdzsvars ir sine qua non stabilas demokrātijas ieviešanai un darbībai — kopējam mērķim, kas ir ES un ĀKK valstu sadarbības pamatā, — un būtisks labas pārvaldības elements, kā arī priekšnoteikums taisnīgas valsts un ilgtspējīgas politiskās, ekonomiskās un sociālās attīstības veicināšanai, kas atvieglo parlamentārās demokrātijas darbu; |
| --- | --- |

A.

tā kā tiesiskuma ievērošana un pilnvaru (izpildvaras, likumdošanas varas un tiesu varas) līdzsvars ir sine qua non stabilas demokrātijas ieviešanai un darbībai — kopējam mērķim, kas ir ES un ĀKK valstu sadarbības pamatā, — un būtisks labas pārvaldības elements, kā arī priekšnoteikums taisnīgas valsts un ilgtspējīgas politiskās, ekonomiskās un sociālās attīstības veicināšanai, kas atvieglo parlamentārās demokrātijas darbu;

| B. | tā kā, lai nodrošinātu patiesi objektīvu, neatkarīgu un pieejamu tiesu varu, būtiska nozīme ir efektīvai, noteiktai un skaidrai pilnvaru nošķiršanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā, lai nodrošinātu patiesi objektīvu, neatkarīgu un pieejamu tiesu varu, būtiska nozīme ir efektīvai, noteiktai un skaidrai pilnvaru nošķiršanai;

| C. | tā kā ar ieviestajām tiesiskajām struktūrām būtu jāgarantē līdzsvars starp visām trim konstitucionālajām pilnvarām, kam jābūt neatkarīgām no personām, kuras ieņem konkrētus amatus; |
| --- | --- |

C.

tā kā ar ieviestajām tiesiskajām struktūrām būtu jāgarantē līdzsvars starp visām trim konstitucionālajām pilnvarām, kam jābūt neatkarīgām no personām, kuras ieņem konkrētus amatus;

| D. | tā kā pareizu līdzsvaru starp konstitucionālajām pilnvarām varētu palīdzēt nodrošināt brīvs un ētisks preses tīkls un pilsoniskā sabiedrība, kuras tiesības tiek ievērotas un kura tiek ņemta vērā politisku lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

D.

tā kā pareizu līdzsvaru starp konstitucionālajām pilnvarām varētu palīdzēt nodrošināt brīvs un ētisks preses tīkls un pilsoniskā sabiedrība, kuras tiesības tiek ievērotas un kura tiek ņemta vērā politisku lēmumu pieņemšanā;

| E. | tā kā gan ES, gan ĀKK valstis ir nopietni ieinteresētas demokrātijas attīstības nepārtrauktības nodrošināšanā un pienācīgi funkcionējoša konstitucionālisma izveidē; |
| --- | --- |

E.

tā kā gan ES, gan ĀKK valstis ir nopietni ieinteresētas demokrātijas attīstības nepārtrauktības nodrošināšanā un pienācīgi funkcionējoša konstitucionālisma izveidē;

| F. | tā kā objektīva, neatkarīga un pieejama tiesu vara ir būtisks jebkuras valsts tiesiskuma aspekts un tā ir vajadzīga, lai nodrošinātu vispārēju atbilstību tiesību aktiem, veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un stiprinātu iedzīvotāju uzticēšanos valdībai, tādējādi uzlabojot politisko stabilitāti un drošību; |
| --- | --- |

F.

tā kā objektīva, neatkarīga un pieejama tiesu vara ir būtisks jebkuras valsts tiesiskuma aspekts un tā ir vajadzīga, lai nodrošinātu vispārēju atbilstību tiesību aktiem, veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un stiprinātu iedzīvotāju uzticēšanos valdībai, tādējādi uzlabojot politisko stabilitāti un drošību;

| G. | tā kā korupcija tieslietu nozarē pārkāpj nediskriminācijas principu un tiesības uz tiesu pieejamību, taisnīgu tiesu un efektīvu tiesību aizsardzību, kam ir būtiska nozīme visu pārējo cilvēktiesību īstenošanā, un tā kā korupcija nopietni grauj tiesu un valsts pārvaldes iestāžu neatkarību, kompetenci un objektivitāti, radot neuzticēšanos valsts iestādēm, apdraudot tiesiskumu un veicinot vardarbību; |
| --- | --- |

G.

tā kā korupcija tieslietu nozarē pārkāpj nediskriminācijas principu un tiesības uz tiesu pieejamību, taisnīgu tiesu un efektīvu tiesību aizsardzību, kam ir būtiska nozīme visu pārējo cilvēktiesību īstenošanā, un tā kā korupcija nopietni grauj tiesu un valsts pārvaldes iestāžu neatkarību, kompetenci un objektivitāti, radot neuzticēšanos valsts iestādēm, apdraudot tiesiskumu un veicinot vardarbību;

| H. | tā kā, lai nodrošinātu tiesu iestāžu un policijas pienācīgu darbību, ir vajadzīgs pietiekami liels un labi mācīts personāls, kas pieņemts darbā, pamatojoties uz objektīviem un taisnīgiem kritērijiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā, lai nodrošinātu tiesu iestāžu un policijas pienācīgu darbību, ir vajadzīgs pietiekami liels un labi mācīts personāls, kas pieņemts darbā, pamatojoties uz objektīviem un taisnīgiem kritērijiem;

| I. | tā kā iedzīvotāju uzticēšanās valsts tiesību sistēmai un tiesu leģitimitātei ir atkarīga no taisnīgas, pārredzamas, godīgas un efektīvas tiesu varas; |
| --- | --- |

I.

tā kā iedzīvotāju uzticēšanās valsts tiesību sistēmai un tiesu leģitimitātei ir atkarīga no taisnīgas, pārredzamas, godīgas un efektīvas tiesu varas;

| J. | tā kā labas pārvaldības un tiesiskuma pamatā ir sabiedrisko lietu un valsts līdzekļu pārvaldības integritāte, ko uzskata par korupciju mazinošu faktoru; tā kā politiskajiem vadītājiem ir jābūt politiski un tiesiski atbildīgiem par valsts līdzekļu privātu piešķiršanu; tā kā plaši izplatītā korupcija, pārredzamības un informācijas pieejamības trūkums, kā arī tas, ka trūkst iekļaujošas līdzdalības lēmumu pieņemšanā, neļauj iedzīvotājiem saukt valdības un politiskos pārstāvjus pie atbildības, lai nodrošinātu, ka ar resursu un tirgus izpēti saistītie ieņēmumi tiek izmantoti cilvēktiesību īstenošanā; tā kā valdībām ir jādara viss iespējamais, lai cīnītos pret korupciju gan valsts, gan privātajos uzņēmumos; |
| --- | --- |

J.

tā kā labas pārvaldības un tiesiskuma pamatā ir sabiedrisko lietu un valsts līdzekļu pārvaldības integritāte, ko uzskata par korupciju mazinošu faktoru; tā kā politiskajiem vadītājiem ir jābūt politiski un tiesiski atbildīgiem par valsts līdzekļu privātu piešķiršanu; tā kā plaši izplatītā korupcija, pārredzamības un informācijas pieejamības trūkums, kā arī tas, ka trūkst iekļaujošas līdzdalības lēmumu pieņemšanā, neļauj iedzīvotājiem saukt valdības un politiskos pārstāvjus pie atbildības, lai nodrošinātu, ka ar resursu un tirgus izpēti saistītie ieņēmumi tiek izmantoti cilvēktiesību īstenošanā; tā kā valdībām ir jādara viss iespējamais, lai cīnītos pret korupciju gan valsts, gan privātajos uzņēmumos;

| K. | tā kā laba pārvaldība, kas ir ES un ĀKK valstu sadarbības pamatprincips, ir definēta kā ilgtermiņa pārmaiņu process, kura pamatā ir vispārēji mērķi un principi un kopēji centieni, kas attiecināmi uz valsts pamatfunkcijām un attiecībām starp valsts iestādēm un iedzīvotājiem (3); |
| --- | --- |

K.

tā kā laba pārvaldība, kas ir ES un ĀKK valstu sadarbības pamatprincips, ir definēta kā ilgtermiņa pārmaiņu process, kura pamatā ir vispārēji mērķi un principi un kopēji centieni, kas attiecināmi uz valsts pamatfunkcijām un attiecībām starp valsts iestādēm un iedzīvotājiem (3);

| L. | tā kā izglītībai, jo īpaši pilsoniskuma apziņas veidošanai, jau agrīnā vecumā, kā arī vispārējai iedzīvotāju informētībai par miera kultūru, cilvēktiesībām, demokrātiju, tiesiskumu un pilsoņu brīvībām ir būtiska nozīme iedzīvotāju piederības un atbildības sajūtas veidošanā attiecībā uz sabiedrību un tiesiskuma ievērošanas nostiprināšanā; |
| --- | --- |

L.

tā kā izglītībai, jo īpaši pilsoniskuma apziņas veidošanai, jau agrīnā vecumā, kā arī vispārējai iedzīvotāju informētībai par miera kultūru, cilvēktiesībām, demokrātiju, tiesiskumu un pilsoņu brīvībām ir būtiska nozīme iedzīvotāju piederības un atbildības sajūtas veidošanā attiecībā uz sabiedrību un tiesiskuma ievērošanas nostiprināšanā;

| M. | tā kā visiem ir jāpiemēro vienādi principi un tos nedrīkst pakļaut īpašiem valsts vai reģionāliem „standartiem”, pat ja to piemērošanas veids katrā valstī var būt atšķirīgs, |
| --- | --- |

M.

tā kā visiem ir jāpiemēro vienādi principi un tos nedrīkst pakļaut īpašiem valsts vai reģionāliem „standartiem”, pat ja to piemērošanas veids katrā valstī var būt atšķirīgs,

| 1. | atgādina, ka jebkuras demokrātiskas sistēmas pamatā ir konstitūcija un ar to saistītā tiesu sistēma, un šajā saistībā uzsver tiesu iestāžu neatkarības principa nozīmi; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka jebkuras demokrātiskas sistēmas pamatā ir konstitūcija un ar to saistītā tiesu sistēma, un šajā saistībā uzsver tiesu iestāžu neatkarības principa nozīmi;

| 2. | prasa efektīvi pieņemt un piemērot attiecīgos pantus par tiesiskumu, pilnvaru nošķiršanu un neatkarīgu tiesu varu, kas ietverti starptautisku organizāciju, piemēram, ANO, Āfrikas Savienības, ES un reģionālo organizāciju, līgumos, hartās, nolīgumos un deklarācijās; |
| --- | --- |

2.

prasa efektīvi pieņemt un piemērot attiecīgos pantus par tiesiskumu, pilnvaru nošķiršanu un neatkarīgu tiesu varu, kas ietverti starptautisku organizāciju, piemēram, ANO, Āfrikas Savienības, ES un reģionālo organizāciju, līgumos, hartās, nolīgumos un deklarācijās;

| 3. | aicina starptautiskās organizācijas un reģionālās organizācijas izmantot savu ietekmi, lai valstu parlamentiem palīdzētu īstenot izpildvaras kontroles funkciju; šajā saistībā mudina ĀKK valstu un ES dalībvalstu parlamentus apmainīties ar labāko praksi; |
| --- | --- |

3.

aicina starptautiskās organizācijas un reģionālās organizācijas izmantot savu ietekmi, lai valstu parlamentiem palīdzētu īstenot izpildvaras kontroles funkciju; šajā saistībā mudina ĀKK valstu un ES dalībvalstu parlamentus apmainīties ar labāko praksi;

| 4. | atzinīgi vērtē reģionālās pārvaldības iniciatīvu, piemēram, Āfrikas salīdzinošās pārskatīšanas mehānisma (APRM), sākšanu un aicina līdzīgus instrumentus izstrādāt arī tieslietu jomā; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē reģionālās pārvaldības iniciatīvu, piemēram, Āfrikas salīdzinošās pārskatīšanas mehānisma (APRM), sākšanu un aicina līdzīgus instrumentus izstrādāt arī tieslietu jomā;

| 5. | iesaka konstitūcijās vai konstitucionālos pamatdokumentos izstrādāt skaidrus noteikumus par pilnvaru nošķiršanu un aprakstīt attiecīgo iestāžu sistēmu; šajā saistībā iebilst pret novērojamo, konstitucionāli apšaubāmo praksi, kad vairākums, kuram ir kvorums konstitūcijas grozīšanai, var ierobežot mazākuma tiesības saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas pieņemti politiskās pārbaudes nolūkā; uzsver, ka konstitūcijas būtu jāpārskata tikai izņēmuma gadījumos un ar mērķi apmierināt institucionālas, nevis politiskas vajadzības; tāpēc mudina izveidot sistēmas, lai institucionalizētu neatkarīgas tiesas veiktu politisko un konstitucionālo pārbaudi, pirms konstitūcijā tiek izdarīti jebkādi grozījumi; |
| --- | --- |

5.

iesaka konstitūcijās vai konstitucionālos pamatdokumentos izstrādāt skaidrus noteikumus par pilnvaru nošķiršanu un aprakstīt attiecīgo iestāžu sistēmu; šajā saistībā iebilst pret novērojamo, konstitucionāli apšaubāmo praksi, kad vairākums, kuram ir kvorums konstitūcijas grozīšanai, var ierobežot mazākuma tiesības saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas pieņemti politiskās pārbaudes nolūkā; uzsver, ka konstitūcijas būtu jāpārskata tikai izņēmuma gadījumos un ar mērķi apmierināt institucionālas, nevis politiskas vajadzības; tāpēc mudina izveidot sistēmas, lai institucionalizētu neatkarīgas tiesas veiktu politisko un konstitucionālo pārbaudi, pirms konstitūcijā tiek izdarīti jebkādi grozījumi;

| 6. | uzsver, ka, lai nodrošinātu demokrātisku uzraudzību, pilnvaru līdzsvaru un ilgtspējīgu demokrātiju, ir ļoti būtiski noteikt efektīvas tiesības, parlamenta mazākuma pārstāvjiem, turklāt politisko partiju finansēšanai ir jāpiemēro stingri noteikumi, kas nodrošina augsta līmeņa pārredzamību; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka, lai nodrošinātu demokrātisku uzraudzību, pilnvaru līdzsvaru un ilgtspējīgu demokrātiju, ir ļoti būtiski noteikt efektīvas tiesības, parlamenta mazākuma pārstāvjiem, turklāt politisko partiju finansēšanai ir jāpiemēro stingri noteikumi, kas nodrošina augsta līmeņa pārredzamību;

| 7. | atkārto, ka pilsoniskajai sabiedrībai ir pozitīva un aktīva nozīme attiecībās starp valsts pilnvarām, politiskajām partijām un iedzīvotājiem, kā arī valsts apvērsumu un tiesiskuma pārkāpumu novēršanā; |
| --- | --- |

7.

atkārto, ka pilsoniskajai sabiedrībai ir pozitīva un aktīva nozīme attiecībās starp valsts pilnvarām, politiskajām partijām un iedzīvotājiem, kā arī valsts apvērsumu un tiesiskuma pārkāpumu novēršanā;

| 8. | uzsver brīvu, neatkarīgu un plurālistisku plašsaziņas līdzekļu nozīmi demokrātiskas kontroles veicināšanā un valsts pilnvaru līdzsvarošanā, izmantojot tiesības, kas aizsargātas ar tiesību aktiem par informācijas brīvību; aicina izbeigt žurnālistu vajāšanu, jo viņiem vajadzētu spēt veikt savu darbu neatkarīgi un nebaidoties no vardarbības un savstarpējiem apvainojumiem, un nekavējoties atbrīvot visus žurnālistus un emuāristus, kas ir nepamatoti ieslodzīti darba dēļ; aicina grozīt tiesību aktus pret terorismu un ekstrēmismu, kā arī tādus likumus par valsts drošību, nodevību vai apvērsumu, kurus var izmantot, lai apsūdzētu un apcietinātu žurnālistus; |
| --- | --- |

8.

uzsver brīvu, neatkarīgu un plurālistisku plašsaziņas līdzekļu nozīmi demokrātiskas kontroles veicināšanā un valsts pilnvaru līdzsvarošanā, izmantojot tiesības, kas aizsargātas ar tiesību aktiem par informācijas brīvību; aicina izbeigt žurnālistu vajāšanu, jo viņiem vajadzētu spēt veikt savu darbu neatkarīgi un nebaidoties no vardarbības un savstarpējiem apvainojumiem, un nekavējoties atbrīvot visus žurnālistus un emuāristus, kas ir nepamatoti ieslodzīti darba dēļ; aicina grozīt tiesību aktus pret terorismu un ekstrēmismu, kā arī tādus likumus par valsts drošību, nodevību vai apvērsumu, kurus var izmantot, lai apsūdzētu un apcietinātu žurnālistus;

| 9. | īpaši iesaka nostiprināt valsts struktūras un iestādes, sevišķi tās, kas saistītas ar tiesu varu; aicina valsts iestādes šim nolūkam piešķirt vajadzīgos līdzekļus; norāda, ka tiesu pieņemtos spriedumus nav iespējams izpildīt bez uzticamas sodu sistēmas, kurai ir piešķirts vajadzīgais finansējums un kura ievēro cilvēktiesības; |
| --- | --- |

9.

īpaši iesaka nostiprināt valsts struktūras un iestādes, sevišķi tās, kas saistītas ar tiesu varu; aicina valsts iestādes šim nolūkam piešķirt vajadzīgos līdzekļus; norāda, ka tiesu pieņemtos spriedumus nav iespējams izpildīt bez uzticamas sodu sistēmas, kurai ir piešķirts vajadzīgais finansējums un kura ievēro cilvēktiesības;

| 10. | uzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jāpievērš lielāka uzmanība situācijai „nefunkcionējošās valstīs” saskaņā ar ESAO principiem starptautiskai rīcībai nestabilās valstīs un situācijās; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jāpievērš lielāka uzmanība situācijai „nefunkcionējošās valstīs” saskaņā ar ESAO principiem starptautiskai rīcībai nestabilās valstīs un situācijās;

| 11. | aicina ekonomikas jomā nodrošināt skaidru un pārredzamu likumdošanas procesu, kas kopā ar neatkarīgu tiesu varu palielinātu ieguldītāju uzticēšanos un tādējādi būtiski veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas attīstību; šajā saistībā aicina īpašu uzmanību pievērst īpašuma noteikumiem un uzsver, cik svarīgi ir īstenot tādus demokrātijas pamatprincipus kā tiesības piedalīties un tiesības piekļūt informācijai un sabiedriskās atbildības mehānismiem, piemēram, atvērtajiem datiem; |
| --- | --- |

11.

aicina ekonomikas jomā nodrošināt skaidru un pārredzamu likumdošanas procesu, kas kopā ar neatkarīgu tiesu varu palielinātu ieguldītāju uzticēšanos un tādējādi būtiski veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas attīstību; šajā saistībā aicina īpašu uzmanību pievērst īpašuma noteikumiem un uzsver, cik svarīgi ir īstenot tādus demokrātijas pamatprincipus kā tiesības piedalīties un tiesības piekļūt informācijai un sabiedriskās atbildības mehānismiem, piemēram, atvērtajiem datiem;

| 12. | uzsver, ka, mācot un pārkvalificējot par tiesu sistēmu atbildīgos dalībniekus (konstitucionālās tiesas, neatkarīgas valsts vēlēšanu komisijas, tiesnešus, prokurorus, kriminālizmeklēšanas pārvaldes), ir jāpastiprina viņu patiesās spējas un jāinstitucionalizē iekšējās integritātes kontroles mehānismi; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka, mācot un pārkvalificējot par tiesu sistēmu atbildīgos dalībniekus (konstitucionālās tiesas, neatkarīgas valsts vēlēšanu komisijas, tiesnešus, prokurorus, kriminālizmeklēšanas pārvaldes), ir jāpastiprina viņu patiesās spējas un jāinstitucionalizē iekšējās integritātes kontroles mehānismi;

| 13. | iesaka izveidot disciplināru tribunālu tiesu sistēmai piederīgajām amatpersonām, lai garantētu tiesnešu neatkarību saistībā ar iespējamo karjeras izaugsmi un iecelšanu amatā; |
| --- | --- |

13.

iesaka izveidot disciplināru tribunālu tiesu sistēmai piederīgajām amatpersonām, lai garantētu tiesnešu neatkarību saistībā ar iespējamo karjeras izaugsmi un iecelšanu amatā;

| 14. | uzsver, cik svarīgi ir risināt tādas ikdienas problēmas kā nabadzība, pieejamas veselības aprūpes trūkums un korupcija, kas nostiprina sabiedrības uzskatu, ka demokrātija nav uzlabojusi dzīves apstākļus; |
| --- | --- |

14.

uzsver, cik svarīgi ir risināt tādas ikdienas problēmas kā nabadzība, pieejamas veselības aprūpes trūkums un korupcija, kas nostiprina sabiedrības uzskatu, ka demokrātija nav uzlabojusi dzīves apstākļus;

| 15. | uzskata, ka spēcīga un ar pietiekamiem resursiem nodrošināta tiesu sistēma pasargā no endēmiskas korupcijas; šajā saistībā uzskata, ka tiesu un policijas amatpersonām būtu jāsaņem pienācīgs atalgojums un tās būtu jāpasargā no jebkāda spiediena, kas varētu apdraudēt to godprātību vai traucēt tām pildīt savus pienākumus; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka spēcīga un ar pietiekamiem resursiem nodrošināta tiesu sistēma pasargā no endēmiskas korupcijas; šajā saistībā uzskata, ka tiesu un policijas amatpersonām būtu jāsaņem pienācīgs atalgojums un tās būtu jāpasargā no jebkāda spiediena, kas varētu apdraudēt to godprātību vai traucēt tām pildīt savus pienākumus;

| 16. | uzsver, cik svarīgas ir kvalitatīvas tiesu un policijas darbinieku mācības, kuru pamatā ir vērtības un humānisma ētikas normas, kā arī demokrātijas un labas pārvaldības principi un tiesiskums; |
| --- | --- |

16.

uzsver, cik svarīgas ir kvalitatīvas tiesu un policijas darbinieku mācības, kuru pamatā ir vērtības un humānisma ētikas normas, kā arī demokrātijas un labas pārvaldības principi un tiesiskums;

| 17. | atbalsta tādu parlamentāru iestāžu un mehānismu izveidi, kas rosinās sabiedrības mentalitātes pārveides procesu, lai nodrošinātu efektīvu aizsardzību pret korupciju un patronāžu; atzinīgi vērtē 2012. gada novembrī Džakartā pieņemto paziņojumu par principiem pretkorupcijas aģentūrām; uzsver, ka ir jārisina problēma saistībā ar neefektīvo cīņu pret korupciju daudzās valstīs izveidotajās pretkorupcijas iestādēs, jo tās galvenie cēloņi ir šo iestāžu institucionālā kārtība, funkcionālā atkarība no izpildvaras, politiskā atbalsta trūkums, finansējuma avoti, amatpersonu atlases un iecelšanas noteikumi un īstenošanas pilnvaras; aicina starpvaldību līmenī izstrādāt starptautiskus standartus attiecībā uz pretkorupcijas iestāžu neatkarību un efektivitāti, lai galīgajā variantā tos pieņemtu ANO Ģenerālā asambleja un tie būtu līdzvērtīgi Parīzes principiem valstu cilvēktiesību aizsardzības iestādēm ar tikpat skaidru darbības jomu; uzsver, ka šie principi būtu jāizmanto kā pārskatatbildības kritēriji, veicot darbības rezultātu salīdzinošo izvērtēšanu; |
| --- | --- |

17.

atbalsta tādu parlamentāru iestāžu un mehānismu izveidi, kas rosinās sabiedrības mentalitātes pārveides procesu, lai nodrošinātu efektīvu aizsardzību pret korupciju un patronāžu; atzinīgi vērtē 2012. gada novembrī Džakartā pieņemto paziņojumu par principiem pretkorupcijas aģentūrām; uzsver, ka ir jārisina problēma saistībā ar neefektīvo cīņu pret korupciju daudzās valstīs izveidotajās pretkorupcijas iestādēs, jo tās galvenie cēloņi ir šo iestāžu institucionālā kārtība, funkcionālā atkarība no izpildvaras, politiskā atbalsta trūkums, finansējuma avoti, amatpersonu atlases un iecelšanas noteikumi un īstenošanas pilnvaras; aicina starpvaldību līmenī izstrādāt starptautiskus standartus attiecībā uz pretkorupcijas iestāžu neatkarību un efektivitāti, lai galīgajā variantā tos pieņemtu ANO Ģenerālā asambleja un tie būtu līdzvērtīgi Parīzes principiem valstu cilvēktiesību aizsardzības iestādēm ar tikpat skaidru darbības jomu; uzsver, ka šie principi būtu jāizmanto kā pārskatatbildības kritēriji, veicot darbības rezultātu salīdzinošo izvērtēšanu;

| 18. | atbalsta starptautiskas pretkorupcijas komisijas izveidi, pamatojoties uz starptautisku līgumu vai ANO Pretkorupcijas konvencijas protokolu, ar ko tiktu izveidota starptautiska kriminālizmeklēšanas struktūra, kurai piešķirtas tādas pašas pilnvaras kā valstu tiesībaizsardzības un kriminālvajāšanas iestādēm parakstītājvalstu teritorijās izmeklēt korupcijas noziegumus un saukt par tiem pie atbildības, kā arī izvirzīt apsūdzību pret fiziskām personām valstu krimināltiesās; |
| --- | --- |

18.

atbalsta starptautiskas pretkorupcijas komisijas izveidi, pamatojoties uz starptautisku līgumu vai ANO Pretkorupcijas konvencijas protokolu, ar ko tiktu izveidota starptautiska kriminālizmeklēšanas struktūra, kurai piešķirtas tādas pašas pilnvaras kā valstu tiesībaizsardzības un kriminālvajāšanas iestādēm parakstītājvalstu teritorijās izmeklēt korupcijas noziegumus un saukt par tiem pie atbildības, kā arī izvirzīt apsūdzību pret fiziskām personām valstu krimināltiesās;

| 19. | uzsver, ka vietējā līmenī būtu jāievieš labas pārvaldības principi un prakse tieslietu jomā, proti, jāizveido kvalitatīva tiesu infrastruktūra, kas darbojas visā teritorijā; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka vietējā līmenī būtu jāievieš labas pārvaldības principi un prakse tieslietu jomā, proti, jāizveido kvalitatīva tiesu infrastruktūra, kas darbojas visā teritorijā;

| 20. | atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir reformēt tiesu sistēmas, un uzskata, ka attiecīgajām Eiropas delegācijām, to dažādajiem partneriem un pilsoniskajai sabiedrībai būtu pilnīgi jāiesaistās šo reformu īstenošanā; |
| --- | --- |

20.

atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir reformēt tiesu sistēmas, un uzskata, ka attiecīgajām Eiropas delegācijām, to dažādajiem partneriem un pilsoniskajai sabiedrībai būtu pilnīgi jāiesaistās šo reformu īstenošanā;

| 21. | iesaka valstu izglītības programmās iekļaut pilsoniskuma apziņas veidošanu jau agrīnā vecumā, lai veicinātu atbildības kultūru, izpratni par cilvēktiesībām, demokrātiju un tiesiskumu, jo īpaši ar mērķi apkarot endēmisku korupciju; |
| --- | --- |

21.

iesaka valstu izglītības programmās iekļaut pilsoniskuma apziņas veidošanu jau agrīnā vecumā, lai veicinātu atbildības kultūru, izpratni par cilvēktiesībām, demokrātiju un tiesiskumu, jo īpaši ar mērķi apkarot endēmisku korupciju;

| 22. | iesaka tiesu iestāžu organizācijā un valsts vispārējā demokrātiskajā struktūrā iekļaut vietējos elementus, lai iedzīvotājiem radītu lielāku piederības sajūtu, vienlaikus pilnīgi ievērojot demokrātijas noteikumus un principus; šajā saistībā uzsver, cik svarīgs ir dialogs vietējā līmenī un iedzīvotāju iesaistīšana sabiedriskās kārtības nodrošināšanā, lai novērstu noziedzību un veicinātu to, ka iedzīvotāji ievēro un aizsargā tiesiskumu un tiesu sistēmu; |
| --- | --- |

22.

iesaka tiesu iestāžu organizācijā un valsts vispārējā demokrātiskajā struktūrā iekļaut vietējos elementus, lai iedzīvotājiem radītu lielāku piederības sajūtu, vienlaikus pilnīgi ievērojot demokrātijas noteikumus un principus; šajā saistībā uzsver, cik svarīgs ir dialogs vietējā līmenī un iedzīvotāju iesaistīšana sabiedriskās kārtības nodrošināšanā, lai novērstu noziedzību un veicinātu to, ka iedzīvotāji ievēro un aizsargā tiesiskumu un tiesu sistēmu;

| 23. | uzsver Starptautiskās Krimināltiesas (SK) būtisko nozīmi efektīvu pasākumu veikšanā, lai apkarotu nesodāmību; šajā saistībā norāda, ka SK neaizstāj efektīvu valsts krimināltiesu sistēmu; mudina noteikt institucionālu kārtību regulāram dialogam starp SK un valdībām, jo īpaši Āfrikas Savienības valstu un to valdību vadītājiem, lai uzlabotu Tiesas pašreizējo darbību, ņemot vērā Romas Statūtu dažādo pušu intereses; |
| --- | --- |

23.

uzsver Starptautiskās Krimināltiesas (SK) būtisko nozīmi efektīvu pasākumu veikšanā, lai apkarotu nesodāmību; šajā saistībā norāda, ka SK neaizstāj efektīvu valsts krimināltiesu sistēmu; mudina noteikt institucionālu kārtību regulāram dialogam starp SK un valdībām, jo īpaši Āfrikas Savienības valstu un to valdību vadītājiem, lai uzlabotu Tiesas pašreizējo darbību, ņemot vērā Romas Statūtu dažādo pušu intereses;

| 24. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Āfrikas Savienības un Eiropas Savienības iestādēm, ĀKK Padomei, Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienai, Starpvaldību attīstības iestādei, Dienvidāfrikas attīstības kopienai un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

24.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Āfrikas Savienības un Eiropas Savienības iestādēm, ĀKK Padomei, Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienai, Starpvaldību attīstības iestādei, Dienvidāfrikas attīstības kopienai un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.

REZOLŪCIJA (4)

par jaunattīstības valstu sadarbību un trīspusējo sadarbību: iespējas un izaicinājumi ĀKK valstīm

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | no 2013. gada 25. novembra līdz 27. novembrim tiekoties Adisabebā, |
| --- | --- |

—

no 2013. gada 25. novembra līdz 27. novembrim tiekoties Adisabebā,

| — | ņemot vērā tās Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (5) (Kotonū nolīgums), pirmo reizi grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (6) un otro reizi grozīts Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (5) (Kotonū nolīgums), pirmo reizi grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (6) un otro reizi grozīts Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā (7),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu, kurā noteikts, ka “Savienības politikai attīstības jomā galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā — tās izskaušana. Politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu, kurā noteikts, ka “Savienības politikai attīstības jomā galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā — tās izskaušana. Politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā”,

| — | ņemot vērā deklarāciju, ko Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēma Budapeštā (2011. gada maijā), par 2011. gadā Pusanā (Dienvidkorejā) notikušo ceturto Augsta līmeņa forumu par palīdzības efektivitāti (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju, ko Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēma Budapeštā (2011. gada maijā), par 2011. gadā Pusanā (Dienvidkorejā) notikušo ceturto Augsta līmeņa forumu par palīdzības efektivitāti (8),

| — | ņemot vērā deklarāciju, kas tika pieņemta valstu un valdību vadītāju septītajā augstākā līmeņa sanāksmē Malabo, jo īpaši tās 18. punktu, kurā tiek aicināts īpašu uzmanību pievērst jaunattīstības valstu un trīspusējai sadarbībai ar mērķi izbeigt atkarību no palīdzības (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju, kas tika pieņemta valstu un valdību vadītāju septītajā augstākā līmeņa sanāksmē Malabo, jo īpaši tās 18. punktu, kurā tiek aicināts īpašu uzmanību pievērst jaunattīstības valstu un trīspusējai sadarbībai ar mērķi izbeigt atkarību no palīdzības (9),

| — | ņemot vērā Pusanas partnerību efektīvai sadarbībai attīstības jomā, par kuru vienojās 2011. gada 1. decembrī (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pusanas partnerību efektīvai sadarbībai attīstības jomā, par kuru vienojās 2011. gada 1. decembrī (10),

| — | ņemot vērā 2005. gada 2. marta Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti un 2008. gada 4. septembra Akras rīcības programmu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 2. marta Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti un 2008. gada 4. septembra Akras rīcības programmu (11),

| — | ņemot vērā 2012. gada 14. maijā notikušās Eiropas Savienības Padomes (ārlietas/attīstība) 3166. sanāksmes secinājumus “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: pārmaiņu programma” (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 14. maijā notikušās Eiropas Savienības Padomes (ārlietas/attīstība) 3166. sanāksmes secinājumus “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: pārmaiņu programma” (12),

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2012. gada 12. aprīļa piezīmi par darbības pamatnostādņu struktūru attiecībā uz ANO atbalstu jaunattīstības valstu un trīspusējai sadarbībai (SSC/17/3) (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2012. gada 12. aprīļa piezīmi par darbības pamatnostādņu struktūru attiecībā uz ANO atbalstu jaunattīstības valstu un trīspusējai sadarbībai (SSC/17/3) (13),

| — | ņemot vērā ĀKK un Starptautiskās Frankofonijas organizācijas (OIF) simpoziju par jaunattīstības valstu sadarbības stiprināšanu: iespējas un izaicinājumi ĀKK valstu grupai (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un Starptautiskās Frankofonijas organizācijas (OIF) simpoziju par jaunattīstības valstu sadarbības stiprināšanu: iespējas un izaicinājumi ĀKK valstu grupai (14),

| — | ņemot vērā 2012. gada 5. un 6. martā Briselē notikušās strukturālās sanāksmes par jaunattīstības valstu un trīspusējo sadarbību galīgo dokumentu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 5. un 6. martā Briselē notikušās strukturālās sanāksmes par jaunattīstības valstu un trīspusējo sadarbību galīgo dokumentu (15),

| — | ņemot vērā ESAO un Portugāles valdības organizētā, 2013. gada 16. un 17. maijā Lisabonā notikušā politikas dialoga par trīspusējo sadarbību secinājumus (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO un Portugāles valdības organizētā, 2013. gada 16. un 17. maijā Lisabonā notikušā politikas dialoga par trīspusējo sadarbību secinājumus (16),

| — | ņemot vērā Nairobi noslēguma dokumentu, kas tika pieņemts ANO Augsta līmeņa konferencē par jaunattīstības valstu sadarbību (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nairobi noslēguma dokumentu, kas tika pieņemts ANO Augsta līmeņa konferencē par jaunattīstības valstu sadarbību (17),

| — | ņemot vērā ziņojumu par 2013. gada 4. februārī Ņujorkā notikušo UNDP/UNFPA/UNOPS, UNICEF, UN Women un WFP valžu apvienoto sanāksmi par jaunattīstības valstu sadarbības un trīspusējās sadarbības pastiprināšanu (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu par 2013. gada 4. februārī Ņujorkā notikušo UNDP/UNFPA/UNOPS, UNICEF, UN Women un WFP valžu apvienoto sanāksmi par jaunattīstības valstu sadarbības un trīspusējās sadarbības pastiprināšanu (18),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei par regulu, ar ko izveido finansēšanas instrumentu sadarbībai attīstības jomā (19),
  ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei par regulu, ar ko izveido finansēšanas instrumentu sadarbībai attīstības jomā (19),

ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju,

| — | ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu par jaunattīstības valstu sadarbību un trīspusējo sadarbību: iespējas un izaicinājumi ĀKK valstīm (AP101.516/13/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu par jaunattīstības valstu sadarbību un trīspusējo sadarbību: iespējas un izaicinājumi ĀKK valstīm (AP101.516/13/galīgā redakcija),

| A. | tā kā 21. gadsimta pirmajā desmitgadē bija vērojama strauja ekonomikas izaugsme lielākajās dienvidu jaunietekmes valstīs (Ķīnā, Indijā, Brazīlijā, Argentīnā, Indonēzijā, Dienvidāfrikā u. c.), kuras kļūst par aizvien nozīmīgākām attīstības procesa dalībniecēm, jo saskaņā ar ESAO aplēsēm 2010. gadā tās veidoja gandrīz 50 % no pasaules IKP salīdzinājumā ar 36 % pirms 10 gadiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā 21. gadsimta pirmajā desmitgadē bija vērojama strauja ekonomikas izaugsme lielākajās dienvidu jaunietekmes valstīs (Ķīnā, Indijā, Brazīlijā, Argentīnā, Indonēzijā, Dienvidāfrikā u. c.), kuras kļūst par aizvien nozīmīgākām attīstības procesa dalībniecēm, jo saskaņā ar ESAO aplēsēm 2010. gadā tās veidoja gandrīz 50 % no pasaules IKP salīdzinājumā ar 36 % pirms 10 gadiem;

| B. | tā kā šajā saistībā, ņemot vērā ar attīstību saistītos izaicinājumus, ĀKK valstis aizvien vairāk izmanto pieejas, kas saistītas ar jaunattīstības valstu partnerību, ietverot ne tikai finanšu plūsmas, bet arī pieredzes apmaiņu, tehnoloģiju pārnesi, preferenciālu piekļuvi tirgum un savstarpēji atbalstošākas pieejas tirdzniecībai; |
| --- | --- |

B.

tā kā šajā saistībā, ņemot vērā ar attīstību saistītos izaicinājumus, ĀKK valstis aizvien vairāk izmanto pieejas, kas saistītas ar jaunattīstības valstu partnerību, ietverot ne tikai finanšu plūsmas, bet arī pieredzes apmaiņu, tehnoloģiju pārnesi, preferenciālu piekļuvi tirgum un savstarpēji atbalstošākas pieejas tirdzniecībai;

| C. | tā kā jaunattīstības valstu turpmākas sadarbības pamatā ir kolektīvi pasākumi, kas veicina visu iesaistīto valstu attīstību un risina kopīgas problēmas; |
| --- | --- |

C.

tā kā jaunattīstības valstu turpmākas sadarbības pamatā ir kolektīvi pasākumi, kas veicina visu iesaistīto valstu attīstību un risina kopīgas problēmas;

| D. | tā kā ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, kurus ratificē ĀKK valstis, ir jākļūst par Eiropas Savienības partnervalstu attīstības instrumentiem, jo īpaši diversificējot šo valstu ekonomiku un uzlabojot sadarbību starp ĀKK valstīm; |
| --- | --- |

D.

tā kā ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, kurus ratificē ĀKK valstis, ir jākļūst par Eiropas Savienības partnervalstu attīstības instrumentiem, jo īpaši diversificējot šo valstu ekonomiku un uzlabojot sadarbību starp ĀKK valstīm;

| E. | tā kā ĀKK valstis aizvien biežāk apsver jaunas iespējas, kā nabadzības izskaušanas un ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanas mērķus sasniegt reģionālākā mērogā, izmantojot horizontālas partnerības; |
| --- | --- |

E.

tā kā ĀKK valstis aizvien biežāk apsver jaunas iespējas, kā nabadzības izskaušanas un ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanas mērķus sasniegt reģionālākā mērogā, izmantojot horizontālas partnerības;

| F. | tā kā trīspusējā sadarbība ir process, kas ietver jaunattīstības valstu sadarbību ar kādas ziemeļu valsts atbalstu, un no parastajām tehniskās sadarbības programmām tā atšķiras ar to, ka ikviens dalībnieks nosaka savu ieguldījumu, pamatojoties uz savām salīdzinošajām priekšrocībām, tādējādi uzņemoties daļu atbildības par attīstības rezultātiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā trīspusējā sadarbība ir process, kas ietver jaunattīstības valstu sadarbību ar kādas ziemeļu valsts atbalstu, un no parastajām tehniskās sadarbības programmām tā atšķiras ar to, ka ikviens dalībnieks nosaka savu ieguldījumu, pamatojoties uz savām salīdzinošajām priekšrocībām, tādējādi uzņemoties daļu atbildības par attīstības rezultātiem;

| G. | tā kā jaunattīstības valstu sadarbībai vajadzētu būt pārredzamākai un tai būtu aktīvāk jāiesaista vietējā pilsoniskā sabiedrība; |
| --- | --- |

G.

tā kā jaunattīstības valstu sadarbībai vajadzētu būt pārredzamākai un tai būtu aktīvāk jāiesaista vietējā pilsoniskā sabiedrība;

| H. | tā kā progress Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā ir bijis būtisks, tomēr ārkārtīgi nevienmērīgs; |
| --- | --- |

H.

tā kā progress Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā ir bijis būtisks, tomēr ārkārtīgi nevienmērīgs;

| I. | tā kā ziemeļu valstīm ir likumīga interese nodrošināt, lai jaunattīstības valstu un trīspusējā sadarbība būtu veiksmīga; |
| --- | --- |

I.

tā kā ziemeļu valstīm ir likumīga interese nodrošināt, lai jaunattīstības valstu un trīspusējā sadarbība būtu veiksmīga;

| J. | tā kā ārvalstu tiešie ieguldījumi (ĀTI) starp jaunattīstības valstīm 2010. gadā veidoja 16 % no pasaules kopējiem ieguldījumiem (t. i., aptuveni USD 210 miljardus salīdzinājumā ar USD 187 miljardiem 2008. gadā) un ir palicis neizmantots potenciāls plašākai jaunattīstības valstu pārrobežu ekonomiskajai integrācijai; |
| --- | --- |

J.

tā kā ārvalstu tiešie ieguldījumi (ĀTI) starp jaunattīstības valstīm 2010. gadā veidoja 16 % no pasaules kopējiem ieguldījumiem (t. i., aptuveni USD 210 miljardus salīdzinājumā ar USD 187 miljardiem 2008. gadā) un ir palicis neizmantots potenciāls plašākai jaunattīstības valstu pārrobežu ekonomiskajai integrācijai;

| K. | tā kā saskaņā ar ANO ģenerālsekretāra ziņojumu jaunattīstības valstu sadarbība attīstības jomā ir strauji paplašinājusies, 2008. gadā sasniedzot USD 16,2 miljardus, kas salīdzinājumā ar 2006. gadu ir par 63 % vairāk, |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar ANO ģenerālsekretāra ziņojumu jaunattīstības valstu sadarbība attīstības jomā ir strauji paplašinājusies, 2008. gadā sasniedzot USD 16,2 miljardus, kas salīdzinājumā ar 2006. gadu ir par 63 % vairāk,

| 1. | uzskata, ka gan jaunattīstības valstu, gan arī trīspusējā sadarbība, lai gan pēc būtības un darbības jomas ir atšķirīgas, rada pilnīgi jaunus forumus un jaunas sadarbības iespējas, ļaujot dienvidu jaunietekmes valstīm nodot mazāk attīstītām valstīm, jo īpaši vismazāk attīstītajām (VAV), savu panākumu pieredzi un mācību, kas gūta, ciešot neveiksmes, un sniegt tām palīdzību attīstības jomā; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka gan jaunattīstības valstu, gan arī trīspusējā sadarbība, lai gan pēc būtības un darbības jomas ir atšķirīgas, rada pilnīgi jaunus forumus un jaunas sadarbības iespējas, ļaujot dienvidu jaunietekmes valstīm nodot mazāk attīstītām valstīm, jo īpaši vismazāk attīstītajām (VAV), savu panākumu pieredzi un mācību, kas gūta, ciešot neveiksmes, un sniegt tām palīdzību attīstības jomā;

| 2. | norāda, ka jaunietekmes valstis (Ķīna, Indija, Brazīlija, Turcija, Maroka, Persijas līča valstis u. c.) veic milzīgus ieguldījumus ĀKK valstīs un ka tās būtu jāmudina iesaistīties svarīgu starptautisku problēmu risināšanā, sākot no ekonomikas atveseļošanas, līdz pārtikas nodrošinājumam, cilvēktiesībām un klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka jaunietekmes valstis (Ķīna, Indija, Brazīlija, Turcija, Maroka, Persijas līča valstis u. c.) veic milzīgus ieguldījumus ĀKK valstīs un ka tās būtu jāmudina iesaistīties svarīgu starptautisku problēmu risināšanā, sākot no ekonomikas atveseļošanas, līdz pārtikas nodrošinājumam, cilvēktiesībām un klimata pārmaiņām;

| 3. | atzīst, ka ģeogrāfiskā tuvuma un pieaugošās reģionālās papildināmības dēļ ĀKK valstīm ir savai teritorijai raksturīga tehnoloģiskā kompetence, lai gan tirdzniecības nelīdzsvarotība saglabājas, kā tas ir Ķīnas gadījumā Āfrikā; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka ģeogrāfiskā tuvuma un pieaugošās reģionālās papildināmības dēļ ĀKK valstīm ir savai teritorijai raksturīga tehnoloģiskā kompetence, lai gan tirdzniecības nelīdzsvarotība saglabājas, kā tas ir Ķīnas gadījumā Āfrikā;

| 4. | neatzīst starp ĀKK valstīm un jaunietekmes valstīm pastāvošo tirdzniecības struktūru, kas kvalitātes ziņā nemainās, jo ĀKK valstis joprojām ir avots precēm un izejvielām, kuras izmanto rūpniecības izaugsmes nodrošināšanai citās valstīs; mudina šīs valstis demonstrēt savas spējas veicināt jauna veida attīstības mehānismus un līdzekļu mobilizāciju, lai ekonomiskajās attiecībās ar jaunietekmes valstīm tiktu atbalstīta ekonomikas strukturālā diversifikācija; |
| --- | --- |

4.

neatzīst starp ĀKK valstīm un jaunietekmes valstīm pastāvošo tirdzniecības struktūru, kas kvalitātes ziņā nemainās, jo ĀKK valstis joprojām ir avots precēm un izejvielām, kuras izmanto rūpniecības izaugsmes nodrošināšanai citās valstīs; mudina šīs valstis demonstrēt savas spējas veicināt jauna veida attīstības mehānismus un līdzekļu mobilizāciju, lai ekonomiskajās attiecībās ar jaunietekmes valstīm tiktu atbalstīta ekonomikas strukturālā diversifikācija;

| 5. | aicina pašreizējos tirdzniecības partnerus sniegt palīdzību mācību nodrošināšanā un veikt ieguldījumus nozarēs, kas ĀKK valstu un citu dienvidu valstu precēm dod pievienoto vērtību, lai uzlabotu prasmes un, izmantojot šo valstu resursus, radītu vislielāko vērtību, kas vajadzīga ilgtspējīgai izaugsmei nākotnē; |
| --- | --- |

5.

aicina pašreizējos tirdzniecības partnerus sniegt palīdzību mācību nodrošināšanā un veikt ieguldījumus nozarēs, kas ĀKK valstu un citu dienvidu valstu precēm dod pievienoto vērtību, lai uzlabotu prasmes un, izmantojot šo valstu resursus, radītu vislielāko vērtību, kas vajadzīga ilgtspējīgai izaugsmei nākotnē;

| 6. | tāpēc aicina Eiropas Savienību atbalstīt jaunattīstības valstu sadarbību attīstības jomā, kas tiek īstenota, stingri ievērojot savstarpējo interešu un vienlīdzības principus, ņemot vērā starp abām partnerības pusēm pastāvošo nelīdzsvarotību; uzskata, ka izejvielu izpārdošana būtu jāpārtrauc un būtu jāatbalsta godīga resursu tirdzniecība, jo īpaši intensīva izglītošana un zināšanu un tehnoloģiju pārnese; |
| --- | --- |

6.

tāpēc aicina Eiropas Savienību atbalstīt jaunattīstības valstu sadarbību attīstības jomā, kas tiek īstenota, stingri ievērojot savstarpējo interešu un vienlīdzības principus, ņemot vērā starp abām partnerības pusēm pastāvošo nelīdzsvarotību; uzskata, ka izejvielu izpārdošana būtu jāpārtrauc un būtu jāatbalsta godīga resursu tirdzniecība, jo īpaši intensīva izglītošana un zināšanu un tehnoloģiju pārnese;

| 7. | uzskata, ka trīspusējās sadarbības projekti sniedz Eiropas Savienībai vēl vienu iespēju veicināt ilgtspējīgas partnerattiecības ar ĀKK valstīm; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka trīspusējās sadarbības projekti sniedz Eiropas Savienībai vēl vienu iespēju veicināt ilgtspējīgas partnerattiecības ar ĀKK valstīm;

| 8. | mudina veidot novatoriskus finansēšanas mehānismus, piemēram, iespēju ieviest oglekļa dioksīda nodokli, kura pamatā ir princips “piesārņotājs maksā”, ņemot vērā, ka straujās industrializācijas dēļ attīstītās un jaunietekmes valstis bieži vien ir lielākais, lai gan ne vienīgais oglekļa dioksīda emisiju avots; šajā saistībā izsaka atzinību ES dalībvalstīm par to centieniem pakāpeniski pārtraukt fosilā kurināmā izmantošanu saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām cīņā pret klimata pārmaiņām un mudina trīspusējā sadarbībā galveno uzmanību pievērst tam, lai tiktu veicināta ilgtspējīgā energoresursu struktūrā iekļauto atjaunojamo energoresursu un videi nekaitīgu tehnoloģiju izmantošana; |
| --- | --- |

8.

mudina veidot novatoriskus finansēšanas mehānismus, piemēram, iespēju ieviest oglekļa dioksīda nodokli, kura pamatā ir princips “piesārņotājs maksā”, ņemot vērā, ka straujās industrializācijas dēļ attīstītās un jaunietekmes valstis bieži vien ir lielākais, lai gan ne vienīgais oglekļa dioksīda emisiju avots; šajā saistībā izsaka atzinību ES dalībvalstīm par to centieniem pakāpeniski pārtraukt fosilā kurināmā izmantošanu saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām cīņā pret klimata pārmaiņām un mudina trīspusējā sadarbībā galveno uzmanību pievērst tam, lai tiktu veicināta ilgtspējīgā energoresursu struktūrā iekļauto atjaunojamo energoresursu un videi nekaitīgu tehnoloģiju izmantošana;

| 9. | aicina Komisiju un Eiropas Investīciju banku palielināt finansējumu trīspusējās sadarbības iniciatīvām, jo īpaši starp valstīm, kurām ir kopīga robeža; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju un Eiropas Investīciju banku palielināt finansējumu trīspusējās sadarbības iniciatīvām, jo īpaši starp valstīm, kurām ir kopīga robeža;

| 10. | mudina visas ieinteresētās personas veicināt ĀKK valstu spēju stiprināšanu ilgtermiņā, īstenojot trīspusējo sadarbību, kurā tiek izmantotas salīdzinošās priekšrocības un papildināmība starp dažādiem attīstības procesa dalībniekiem, apvienojot valstis ceļā ar kopīgo mērķi izskaust nabadzību visā pasaulē un veicināt ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

10.

mudina visas ieinteresētās personas veicināt ĀKK valstu spēju stiprināšanu ilgtermiņā, īstenojot trīspusējo sadarbību, kurā tiek izmantotas salīdzinošās priekšrocības un papildināmība starp dažādiem attīstības procesa dalībniekiem, apvienojot valstis ceļā ar kopīgo mērķi izskaust nabadzību visā pasaulē un veicināt ilgtspējīgu attīstību;

| 11. | uzskata, ka jaunattīstības valstu sadarbībā un trīspusējā sadarbībā būtu jāpievēršas arī cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finansēšanu, lai veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas attīstību, kuras pamatā ir tiesiskums; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka jaunattīstības valstu sadarbībā un trīspusējā sadarbībā būtu jāpievēršas arī cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finansēšanu, lai veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas attīstību, kuras pamatā ir tiesiskums;

| 12. | uzskata, ka jaunattīstības valstu sadarbībai un trīspusējai sadarbībai būtu jāveicina ilgtspējīga un ekonomiski pamatota dabas resursu un izejvielu izmantošana; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka jaunattīstības valstu sadarbībai un trīspusējai sadarbībai būtu jāveicina ilgtspējīga un ekonomiski pamatota dabas resursu un izejvielu izmantošana;

| 13. | atgādina, ka, lai jaunattīstības valstu sadarbība un trīspusējā sadarbība sniegtu jūtamu labumu iedzīvotājiem, tā būtu jāveido kā papildinājums aktīviem valsts, privātiem un kopīgiem ieguldījumiem sabiedriskos pakalpojumos, piemēram, transportā, enerģētikā, jo īpaši elektroapgādē un elektroenerģijas pieejamībā, un IKT infrastruktūrā, un tā būtu jāīsteno kopā ar izaugsmi veicinošu valsts politiku, tostarp pienācīgu fiskālo režīmu un decentralizācijas līmeni, lai pastiprinātu reģionu un vietējās sabiedrības nozīmi; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka, lai jaunattīstības valstu sadarbība un trīspusējā sadarbība sniegtu jūtamu labumu iedzīvotājiem, tā būtu jāveido kā papildinājums aktīviem valsts, privātiem un kopīgiem ieguldījumiem sabiedriskos pakalpojumos, piemēram, transportā, enerģētikā, jo īpaši elektroapgādē un elektroenerģijas pieejamībā, un IKT infrastruktūrā, un tā būtu jāīsteno kopā ar izaugsmi veicinošu valsts politiku, tostarp pienācīgu fiskālo režīmu un decentralizācijas līmeni, lai pastiprinātu reģionu un vietējās sabiedrības nozīmi;

| 14. | atzīst, ka, ņemot vērā iekšējo resursu vājo mobilizāciju un attīstības palīdzības apjoma samazināšanos, jaunattīstības valstu sadarbības ceļā iegūtais finansējums ir vienīgais atbalsts daudzām ĀKK valstīm, kuru vajadzības pēc finansējuma ir milzīgas; tomēr pauž nožēlu, ka šādam finansējumam ir raksturīga izteikta koncentrēšanās uz tādām nozarēm kā dabas un minerālu resursu ieguve; |
| --- | --- |

14.

atzīst, ka, ņemot vērā iekšējo resursu vājo mobilizāciju un attīstības palīdzības apjoma samazināšanos, jaunattīstības valstu sadarbības ceļā iegūtais finansējums ir vienīgais atbalsts daudzām ĀKK valstīm, kuru vajadzības pēc finansējuma ir milzīgas; tomēr pauž nožēlu, ka šādam finansējumam ir raksturīga izteikta koncentrēšanās uz tādām nozarēm kā dabas un minerālu resursu ieguve;

| 15. | uzskata, ka attīstības palīdzības un sadarbības projektos lielāka uzmanība būtu jāpievērš ĀKK valstu iekšējo resursu labākai izmantošanai; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka attīstības palīdzības un sadarbības projektos lielāka uzmanība būtu jāpievērš ĀKK valstu iekšējo resursu labākai izmantošanai;

| 16. | mudina paplašināt jaunattīstības valstu un trīspusējo sadarbību, aptverot jomas (piemēram, attiecībā uz labu pārvaldību), kas veicinātu ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

16.

mudina paplašināt jaunattīstības valstu un trīspusējo sadarbību, aptverot jomas (piemēram, attiecībā uz labu pārvaldību), kas veicinātu ilgtspējīgu attīstību;

| 17. | uzsver, ka ir jāpastiprina ĀKK valstu spējas izstrādāt un īstenot tiesību aktus par savstarpēji atbalstošu attīstību, kas garantē cilvēktiesību ievērošanu, labu pārvaldību, sociālo taisnīgumu, godīgumu, demokrātiju, cieņu pret vidi un tās aizsardzību; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka ir jāpastiprina ĀKK valstu spējas izstrādāt un īstenot tiesību aktus par savstarpēji atbalstošu attīstību, kas garantē cilvēktiesību ievērošanu, labu pārvaldību, sociālo taisnīgumu, godīgumu, demokrātiju, cieņu pret vidi un tās aizsardzību;

| 18. | uzskata, ka ĀKK valstīm jāspēj risināt vides problēmas, tādas kā klimata pārmaiņas, enerģētika, vides degradācija un bioloģiskās daudzveidības zudums, jo īpaši izmantojot līdzekļus, kas paredzēti dabas resursu apguvei, un tas jāveic ilgtspējīgā veidā; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka ĀKK valstīm jāspēj risināt vides problēmas, tādas kā klimata pārmaiņas, enerģētika, vides degradācija un bioloģiskās daudzveidības zudums, jo īpaši izmantojot līdzekļus, kas paredzēti dabas resursu apguvei, un tas jāveic ilgtspējīgā veidā;

| 19. | ierosina, ka globālā partnerība efektīvai sadarbībai attīstības jomā var nodrošināt forumu partneriem, kuri ievēro vienus un tos pašus principus un kuru saistības ir pareizi definētas, lai gūtu jūtamus attīstības rezultātus, izpētot salīdzinošās priekšrocības un papildināmību un uzlabojot pārredzamību attiecībā uz līdzekļu izmantošanu, saņēmējiem un attiecīgajos procesos iesaistīto vietējo un reģionālo dalībnieku pārskatatbildību; |
| --- | --- |

19.

ierosina, ka globālā partnerība efektīvai sadarbībai attīstības jomā var nodrošināt forumu partneriem, kuri ievēro vienus un tos pašus principus un kuru saistības ir pareizi definētas, lai gūtu jūtamus attīstības rezultātus, izpētot salīdzinošās priekšrocības un papildināmību un uzlabojot pārredzamību attiecībā uz līdzekļu izmantošanu, saņēmējiem un attiecīgajos procesos iesaistīto vietējo un reģionālo dalībnieku pārskatatbildību;

| 20. | uzsver, ka tradicionālie līdzekļu devēji joprojām ir galvenie palīdzības sniedzēji ĀKK valstīm un tirdzniecības partneriem, turklāt ES un tās dalībvalstis ir atkārtoti apliecinājušas apņemšanos ieguldīt 0,7 % no nacionālā kopienākuma, lai paātrinātu progresu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā līdz 2015. gadam un turpmāk; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka tradicionālie līdzekļu devēji joprojām ir galvenie palīdzības sniedzēji ĀKK valstīm un tirdzniecības partneriem, turklāt ES un tās dalībvalstis ir atkārtoti apliecinājušas apņemšanos ieguldīt 0,7 % no nacionālā kopienākuma, lai paātrinātu progresu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā līdz 2015. gadam un turpmāk;

| 21. | mudina veidot partnerības konkrētās jomās un konkrētiem pasākumiem, lai panāktu lielāku ietekmi uz starptautiskiem lēmumiem; aicina ieinteresētās personas pievērst uzmanību šo jauno sadarbības formu ilgtspējai, ņemot vērā ar zināšanu un tehnoloģiju pārnesi saistītos galvenos jautājumus un vides aizsardzību ārpus to robežām; |
| --- | --- |

21.

mudina veidot partnerības konkrētās jomās un konkrētiem pasākumiem, lai panāktu lielāku ietekmi uz starptautiskiem lēmumiem; aicina ieinteresētās personas pievērst uzmanību šo jauno sadarbības formu ilgtspējai, ņemot vērā ar zināšanu un tehnoloģiju pārnesi saistītos galvenos jautājumus un vides aizsardzību ārpus to robežām;

| 22. | uzskata, ka, lai īstenotu jauna veida teritoriālo integrāciju, attīstības projekti ir jānodod vietējiem un reģionālajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka, lai īstenotu jauna veida teritoriālo integrāciju, attīstības projekti ir jānodod vietējiem un reģionālajiem dalībniekiem;

| 23. | uzsver, ka būtiska nozīme ir jāpiešķir pētniecībai un inovācijai, starptautisko attiecību kontekstā pārrunājot nosacījumus, kas būtu izdevīgi uz attīstību vērstai pētniecībai; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka būtiska nozīme ir jāpiešķir pētniecībai un inovācijai, starptautisko attiecību kontekstā pārrunājot nosacījumus, kas būtu izdevīgi uz attīstību vērstai pētniecībai;

| 24. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, ES Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, reģionālajiem un valstu parlamentiem un ĀKK valstu reģionālajām organizācijām. |
| --- | --- |

24.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, ES Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, reģionālajiem un valstu parlamentiem un ĀKK valstu reģionālajām organizācijām.

REZOLŪCIJA (20)

par ganību lopkopības ietekmi uz sociālo jomu un vidi ĀKK valstīs

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | no 2013. gada 25. novembra līdz 27. novembrim tiekoties Adisabebā (Etiopijā), |
| --- | --- |

—

no 2013. gada 25. novembra līdz 27. novembrim tiekoties Adisabebā (Etiopijā),

| — | ņemot vērā tās Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības “Ganību lopkopības ietvarpolitiku Āfrikā: lopkopju kopienu dzīves apstākļu, iztikas līdzekļu un tiesību nodrošināšana, aizsardzība un uzlabošana”, ko 2010. gada oktobrī pieņēma Āfrikas lauksaimniecības ministru konferencē un 2011. gada janvārī apstiprināja Izpildpadomes 18. kārtējā sesijā Adisabebā (dokuments Nr. EX.CL/631 XVIII), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības “Ganību lopkopības ietvarpolitiku Āfrikā: lopkopju kopienu dzīves apstākļu, iztikas līdzekļu un tiesību nodrošināšana, aizsardzība un uzlabošana”, ko 2010. gada oktobrī pieņēma Āfrikas lauksaimniecības ministru konferencē un 2011. gada janvārī apstiprināja Izpildpadomes 18. kārtējā sesijā Adisabebā (dokuments Nr. EX.CL/631 XVIII),

| — | ņemot vērā Ndžamenas 2013. gada 29. maija Deklarāciju par ganību lopkopības ieguldījumu drošībā un attīstībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ndžamenas 2013. gada 29. maija Deklarāciju par ganību lopkopības ieguldījumu drošībā un attīstībā,

| — | ņemot vērā regulējumu un pamatnostādnes attiecībā uz zemes politiku Āfrikā, ko 2009. gadā apstiprināja Āfrikas Savienības lauksaimniecības, zemkopības un lopkopības ministru apvienotajā konferencē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā regulējumu un pamatnostādnes attiecībā uz zemes politiku Āfrikā, ko 2009. gadā apstiprināja Āfrikas Savienības lauksaimniecības, zemkopības un lopkopības ministru apvienotajā konferencē,

| — | ņemot vērā ECOWAS valstu vadītāju Lēmumu Nr. A/DEC.5/10/98, ar ko reglamentē lopu sezonālu pārvietošanu starp ECOWAS valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECOWAS valstu vadītāju Lēmumu Nr. A/DEC.5/10/98, ar ko reglamentē lopu sezonālu pārvietošanu starp ECOWAS valstīm,

| — | ņemot vērā ECOWAS valstu lauksaimniecības politiku, kas tika pieņemta 2005. gada 19. janvārī Abudžā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECOWAS valstu lauksaimniecības politiku, kas tika pieņemta 2005. gada 19. janvārī Abudžā,

| — | ņemot vērā WAEMU lauksaimniecības politiku, kas ar papildu aktu Nr. 03/2001 tika pieņemta 2001. gada 10. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā WAEMU lauksaimniecības politiku, kas ar papildu aktu Nr. 03/2001 tika pieņemta 2001. gada 10. decembrī,

| — | ņemot vērā COMESA 2009. gada decembra ietvarpolitikas projektu attiecībā uz pārtikas nodrošinājumu lopkopības apgabalos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā COMESA 2009. gada decembra ietvarpolitikas projektu attiecībā uz pārtikas nodrošinājumu lopkopības apgabalos,

| — | ņemot vērā 2009. gada decembrī apstiprināto IGAD reģionālo ietvarpolitiku attiecībā uz dzīvnieku veselību un tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada decembrī apstiprināto IGAD reģionālo ietvarpolitiku attiecībā uz dzīvnieku veselību un tirdzniecību,

| — | ņemot vērā ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgumu), jo īpaši tā 32. panta 1. punktu par vidi un dabas resursiem, 32.A pantu par klimata pārmaiņām, 31. pantu par dzimuma jautājumiem un 23. pantu par ekonomikas nozares attīstību, aptverot lauku stratēģijas un lauksaimniecisko ražošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgumu), jo īpaši tā 32. panta 1. punktu par vidi un dabas resursiem, 32.A pantu par klimata pārmaiņām, 31. pantu par dzimuma jautājumiem un 23. pantu par ekonomikas nozares attīstību, aptverot lauku stratēģijas un lauksaimniecisko ražošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada marta paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Māšu un bērnu uztura uzlabošana ārējā palīdzībā — ES politikas satvars” (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada marta paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Māšu un bērnu uztura uzlabošana ārējā palīdzībā — ES politikas satvars” (COM(2013)0141),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “ES nostāja attiecībā uz izturētspēju: pārtikas nodrošinājuma krīžu sniegtā mācība” (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “ES nostāja attiecībā uz izturētspēju: pārtikas nodrošinājuma krīžu sniegtā mācība” (COM(2012)0586),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES politikas programma jaunattīstības valstu atbalstīšanai, risinot ar pārtikas nodrošinājumu saistītās problēmas” (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES politikas programma jaunattīstības valstu atbalstīšanai, risinot ar pārtikas nodrošinājumu saistītās problēmas” (COM(2010)0127),

| — | ņemot vērā ES vadītās AGIR un SHARE iniciatīvas, lai novērstu pārtikas un uztura krīzes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES vadītās AGIR un SHARE iniciatīvas, lai novērstu pārtikas un uztura krīzes,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) ziņojumu “Lopkopības nozare pasaulē 2011. gadā. Lopkopība saistībā ar pārtikas nodrošinājumu” (Roma, 2012. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) ziņojumu “Lopkopības nozare pasaulē 2011. gadā. Lopkopība saistībā ar pārtikas nodrošinājumu” (Roma, 2012. gads),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām, ko 2007. gadā pieņēma Ģenerālā asambleja (A/RES/66/142), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām, ko 2007. gadā pieņēma Ģenerālā asambleja (A/RES/66/142),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2002. gada 18. novembra secinājumus par pirmiedzīvotāju tautām (13466/02), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2002. gada 18. novembra secinājumus par pirmiedzīvotāju tautām (13466/02),

| — | ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus, ko Apvienoto Nāciju Organizācija pieņēma 2000. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus, ko Apvienoto Nāciju Organizācija pieņēma 2000. gadā,

| — | ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.526/13/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.526/13/galīgā redakcija),

| A. | tā kā visā Āfrikā dzīvo aptuveni 268 miljoni lopkopju un ganību lopkopība dažos reģionos ir galvenais iztikas līdzekļu avots; tā kā ganību lopkopības apgabali aizņem gandrīz 40 % no Āfrikas kontinenta un ganību lopkopība atsevišķos reģionos ir galvenā darbības joma, piemēram, Nigērā, kur mājlopu kapitāls tiek lēsts FCFA2 000 miljardu apmērā un ienākumi no šīs nozares veido 21 % no valsts eksporta resursiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā visā Āfrikā dzīvo aptuveni 268 miljoni lopkopju un ganību lopkopība dažos reģionos ir galvenais iztikas līdzekļu avots; tā kā ganību lopkopības apgabali aizņem gandrīz 40 % no Āfrikas kontinenta un ganību lopkopība atsevišķos reģionos ir galvenā darbības joma, piemēram, Nigērā, kur mājlopu kapitāls tiek lēsts FCFA2 000 miljardu apmērā un ienākumi no šīs nozares veido 21 % no valsts eksporta resursiem;

| B. | tā kā lopkopjiem ir dziļi iesakņojušās intuitīvās zināšanas un viņi izmanto gan sociālos tīklus, gan arī jaunās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (JIKT), lai sausos un pussausos apgabalos atrastu leknākās ganības un uz tām stratēģiski pārvestu savus ganāmpulkus, tādējādi izmantojot nekultivētu zemi, kas citiem nolūkiem nav piemērota; |
| --- | --- |

B.

tā kā lopkopjiem ir dziļi iesakņojušās intuitīvās zināšanas un viņi izmanto gan sociālos tīklus, gan arī jaunās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (JIKT), lai sausos un pussausos apgabalos atrastu leknākās ganības un uz tām stratēģiski pārvestu savus ganāmpulkus, tādējādi izmantojot nekultivētu zemi, kas citiem nolūkiem nav piemērota;

| C. | tā kā statistikas informācija par ganību lopkopības ieguldījumu valsts ekonomikā ir ļoti nepilnīga, lai gan šai nozarei ir liela nozīme mājlopu audzēšanā un saistīto pakalpojumu tīkla izveidē; |
| --- | --- |

C.

tā kā statistikas informācija par ganību lopkopības ieguldījumu valsts ekonomikā ir ļoti nepilnīga, lai gan šai nozarei ir liela nozīme mājlopu audzēšanā un saistīto pakalpojumu tīkla izveidē;

| D. | tā kā sausos un pussausos apgabalos ganību lopkopība uz hektāru saražotās gaļas un nodrošinātās kaloritātes ziņā ir produktīvāka par lopkopību saimniecībā, tāpēc tā palīdz paēdināt iedzīvotājus un uzlabo pārtikas un uzturvielu nodrošinājumu un izturētspēju; |
| --- | --- |

D.

tā kā sausos un pussausos apgabalos ganību lopkopība uz hektāru saražotās gaļas un nodrošinātās kaloritātes ziņā ir produktīvāka par lopkopību saimniecībā, tāpēc tā palīdz paēdināt iedzīvotājus un uzlabo pārtikas un uzturvielu nodrošinājumu un izturētspēju;

| E. | tā kā ganāmpulka pārvietošanai pa sausiem un pussausiem apgabaliem, kā arī zālāja potenciālajai spējai piesaistīt oglekļa dioksīdu varētu būt pozitīva ietekme uz vidi; tā kā, no otras puses, ja sīklopu ganāmpulki netiek pārvietoti, pļavas tiek pārmērīgi noganītas un bioloģiskā daudzveidība samazinās, jo augu populācija nespēj pietiekami ātri atjaunoties; |
| --- | --- |

E.

tā kā ganāmpulka pārvietošanai pa sausiem un pussausiem apgabaliem, kā arī zālāja potenciālajai spējai piesaistīt oglekļa dioksīdu varētu būt pozitīva ietekme uz vidi; tā kā, no otras puses, ja sīklopu ganāmpulki netiek pārvietoti, pļavas tiek pārmērīgi noganītas un bioloģiskā daudzveidība samazinās, jo augu populācija nespēj pietiekami ātri atjaunoties;

| F. | tā kā klimata pārmaiņas palielina lopkopju neaizsargātību pret pārtikas trūkumu un nabadzību, lai gan, ņemot vērā lopkopju mobilitāti, klimata pārmaiņām viņi spēj pielāgoties vieglāk nekā lopu audzētāji saimniecībās; |
| --- | --- |

F.

tā kā klimata pārmaiņas palielina lopkopju neaizsargātību pret pārtikas trūkumu un nabadzību, lai gan, ņemot vērā lopkopju mobilitāti, klimata pārmaiņām viņi spēj pielāgoties vieglāk nekā lopu audzētāji saimniecībās;

| G. | tā kā iedzīvotāju pieaugums palielina vajadzību pēc lauksaimniecības zemes un urbanizācijas Āfrikā — faktoriem, kas spēj ierobežot dzīvnieku mobilitāti, tāpēc, lai saglabātu dzīvnieku mobilitāti, īpaši liela nozīme ir rūpīgai zemes izmantošanas kodu un plānu pārvaldībai un izveidei; |
| --- | --- |

G.

tā kā iedzīvotāju pieaugums palielina vajadzību pēc lauksaimniecības zemes un urbanizācijas Āfrikā — faktoriem, kas spēj ierobežot dzīvnieku mobilitāti, tāpēc, lai saglabātu dzīvnieku mobilitāti, īpaši liela nozīme ir rūpīgai zemes izmantošanas kodu un plānu pārvaldībai un izveidei;

| H. | tā kā pārrobežu mobilitātes pārvaldības jautājuma risināšana reģionālā līmenī var sniegt risinājumu starpkopienu konfliktiem saistībā ar piekļuvi ūdenim un zemei; |
| --- | --- |

H.

tā kā pārrobežu mobilitātes pārvaldības jautājuma risināšana reģionālā līmenī var sniegt risinājumu starpkopienu konfliktiem saistībā ar piekļuvi ūdenim un zemei;

| I. | tā kā lopkopji, pārvietojoties pa attāliem apgabaliem, var sniegt pozitīvu ieguldījumu drošībā; |
| --- | --- |

I.

tā kā lopkopji, pārvietojoties pa attāliem apgabaliem, var sniegt pozitīvu ieguldījumu drošībā;

| J. | tā kā, dažādojot savu darbību, daži lopkopji var palielināt ienākumus; |
| --- | --- |

J.

tā kā, dažādojot savu darbību, daži lopkopji var palielināt ienākumus;

| K. | tā kā lopkopjiem var būt grūtības ar piekļuvi atbilstošai un kvalitatīvai veselības aprūpei, izglītībai, ūdenim un dzīvnieku veterinārajai aprūpei un tā kā problēmas saistībā ar viņu iekļaušanu tautas skaitīšanas datos var radīt politisko atstumtību; |
| --- | --- |

K.

tā kā lopkopjiem var būt grūtības ar piekļuvi atbilstošai un kvalitatīvai veselības aprūpei, izglītībai, ūdenim un dzīvnieku veterinārajai aprūpei un tā kā problēmas saistībā ar viņu iekļaušanu tautas skaitīšanas datos var radīt politisko atstumtību;

| L. | tā kā Āfrikas Savienības (ĀS) ganību lopkopības ietvarpolitika paredz aizsargāt lopkopju iztikas līdzekļus, palīdzēt risināt problēmas, ar kurām viņi saskaras, aizsargāt viņu tiesības un pastiprināt viņu ieguldījumu ekonomikā, |
| --- | --- |

L.

tā kā Āfrikas Savienības (ĀS) ganību lopkopības ietvarpolitika paredz aizsargāt lopkopju iztikas līdzekļus, palīdzēt risināt problēmas, ar kurām viņi saskaras, aizsargāt viņu tiesības un pastiprināt viņu ieguldījumu ekonomikā,

| 1. | mudina ĀKK valstis un vietējās iestādes savu valsts, vietējo un reģionālo politiku saskaņot ar ĀS ietvarpolitiku un izmantojamo stratēģiju noteikšanā iesaistīt lopkopjus; |
| --- | --- |

1.

mudina ĀKK valstis un vietējās iestādes savu valsts, vietējo un reģionālo politiku saskaņot ar ĀS ietvarpolitiku un izmantojamo stratēģiju noteikšanā iesaistīt lopkopjus;

| 2. | aicina ES atzīt ganību lopkopību par vērtīgu ražošanas sistēmu un atbalstīt ĀKK valstis ietvarpolitikas īstenošanā; |
| --- | --- |

2.

aicina ES atzīt ganību lopkopību par vērtīgu ražošanas sistēmu un atbalstīt ĀKK valstis ietvarpolitikas īstenošanā;

| 3. | norāda, ka ir vajadzīgi atbilstoši dzīvnieku veselības un higiēnas pasākumi, lai izvairītos no dzīvnieku slimību izplatīšanās, saglabātu ganību lopkopību un aizsargātu sabiedrības veselību; norāda, cik svarīgas ir lopkopju zināšanas par dzīvnieku slimību profilaksi un ārstēšanu; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka ir vajadzīgi atbilstoši dzīvnieku veselības un higiēnas pasākumi, lai izvairītos no dzīvnieku slimību izplatīšanās, saglabātu ganību lopkopību un aizsargātu sabiedrības veselību; norāda, cik svarīgas ir lopkopju zināšanas par dzīvnieku slimību profilaksi un ārstēšanu;

| 4. | aicina ĀKK valstis izstrādāt un īstenot vietējās, valsts, divpusējās un reģionālās iniciatīvas, tiesību aktus un kodus attiecībā uz ganību lopkopību, lopu sezonālu pārvietošanu un zemes izmantošanu; aicina ĀKK valstis izstrādāt arī novatoriskas piedāvājuma koncepcijas tādās jomās kā izglītība un sabiedrības veselība, lai ar šiem pakalpojumiem varētu labāk nodrošināt mobilās iedzīvotāju grupas; |
| --- | --- |

4.

aicina ĀKK valstis izstrādāt un īstenot vietējās, valsts, divpusējās un reģionālās iniciatīvas, tiesību aktus un kodus attiecībā uz ganību lopkopību, lopu sezonālu pārvietošanu un zemes izmantošanu; aicina ĀKK valstis izstrādāt arī novatoriskas piedāvājuma koncepcijas tādās jomās kā izglītība un sabiedrības veselība, lai ar šiem pakalpojumiem varētu labāk nodrošināt mobilās iedzīvotāju grupas;

| 5. | mudina valsts un privātos dalībniekus nodrošināt, ka robežas negatīvi neietekmē lopkopju drošu mobilitāti un piekļuvi resursiem un ka lopkopji joprojām var ganīt savus ganāmpulkus privatizētā zemē; |
| --- | --- |

5.

mudina valsts un privātos dalībniekus nodrošināt, ka robežas negatīvi neietekmē lopkopju drošu mobilitāti un piekļuvi resursiem un ka lopkopji joprojām var ganīt savus ganāmpulkus privatizētā zemē;

| 6. | iesaka ĀKK valstīm atbalstīt un informēt lopkopes par to ekonomiskajām iespējām; |
| --- | --- |

6.

iesaka ĀKK valstīm atbalstīt un informēt lopkopes par to ekonomiskajām iespējām;

| 7. | aicina ĀKK valstis pastiprināt savas pārvaldības struktūras, lai nodrošinātu lopkopju labāku pārstāvību, tostarp pilnvarojot tradicionālās iestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tādējādi nodrošinot, ka tiek izmantoti atbilstoši līdzekļi, lai sasniegtu šādus mērķus:






  a) | drošu piekļuvi ganību platībām un sausās sezonas buferzonām; |
| --- | --- | --- |

7.

aicina ĀKK valstis pastiprināt savas pārvaldības struktūras, lai nodrošinātu lopkopju labāku pārstāvību, tostarp pilnvarojot tradicionālās iestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tādējādi nodrošinot, ka tiek izmantoti atbilstoši līdzekļi, lai sasniegtu šādus mērķus:

a)

drošu piekļuvi ganību platībām un sausās sezonas buferzonām;

| b) | tradicionālo zināšanu un ģenētisko resursu saglabāšanu, vienlaikus apgūstot jaunas zināšanas par dzīvnieku veselību, vidi un resursu nodrošināšanu; |
| --- | --- |

b)

tradicionālo zināšanu un ģenētisko resursu saglabāšanu, vienlaikus apgūstot jaunas zināšanas par dzīvnieku veselību, vidi un resursu nodrošināšanu;

| c) | piekļuvi atbilstošai un kvalitatīvai izglītībai, veselības aprūpei, veterinārajai aprūpei un ūdenim ganību lopkopībai pielāgotā veidā; |
| --- | --- |

c)

piekļuvi atbilstošai un kvalitatīvai izglītībai, veselības aprūpei, veterinārajai aprūpei un ūdenim ganību lopkopībai pielāgotā veidā;

| d) | tehnoloģiju, higiēnas pakalpojumu, sausuma pārvaldības sistēmu, tirgus informācijas un finanšu pakalpojumu nodrošināšanu un izmantošanu; |
| --- | --- |

d)

tehnoloģiju, higiēnas pakalpojumu, sausuma pārvaldības sistēmu, tirgus informācijas un finanšu pakalpojumu nodrošināšanu un izmantošanu;

| e) | apstrādes un sagatavošanas tirgum infrastruktūras un tirdzniecības ceļu paplašināšanu un uzlabošanu; |
| --- | --- |

e)

apstrādes un sagatavošanas tirgum infrastruktūras un tirdzniecības ceļu paplašināšanu un uzlabošanu;

| 8. | aicina ĀKK valstis īpašu uzmanību pievērst lopkopju kopienās dzīvojošo meiteņu izglītošanai un izstrādāt mehānismus, kā nodrošināt tām piekļuvi izglītībai; |
| --- | --- |

8.

aicina ĀKK valstis īpašu uzmanību pievērst lopkopju kopienās dzīvojošo meiteņu izglītošanai un izstrādāt mehānismus, kā nodrošināt tām piekļuvi izglītībai;

| 9. | aicina ĀKK valstis un ES iesaistīt lopkopjus lēmumu pieņemšanā, sniegt atbalstu lopkopjiem konfliktu risināšanā, attiecīgā gadījumā, ja iespējams, izmantojot parastos līdzekļus, un uzlabot juridisko pakalpojumu pieejamību; |
| --- | --- |

9.

aicina ĀKK valstis un ES iesaistīt lopkopjus lēmumu pieņemšanā, sniegt atbalstu lopkopjiem konfliktu risināšanā, attiecīgā gadījumā, ja iespējams, izmantojot parastos līdzekļus, un uzlabot juridisko pakalpojumu pieejamību;

| 10. | aicina ĀKK valstis atbalstīt un informēt lopkopjus, kuri izvēlas savu darbību pārtraukt; |
| --- | --- |

10.

aicina ĀKK valstis atbalstīt un informēt lopkopjus, kuri izvēlas savu darbību pārtraukt;

| 11. | iesaka ĀKK valstīm ievākt papildu informāciju par lopkopjiem, lai labāk novērtētu viņu ieguldījumu ekonomikā, un veikt sociāli ekonomiskus pētījumus, lai precīzāk klasificētu lopkopju neaizsargātību, piemēram, no klimata pārmaiņām, konfliktiem, zemes izmantošanas maiņas vai pārtikas trūkuma; |
| --- | --- |

11.

iesaka ĀKK valstīm ievākt papildu informāciju par lopkopjiem, lai labāk novērtētu viņu ieguldījumu ekonomikā, un veikt sociāli ekonomiskus pētījumus, lai precīzāk klasificētu lopkopju neaizsargātību, piemēram, no klimata pārmaiņām, konfliktiem, zemes izmantošanas maiņas vai pārtikas trūkuma;

| 12. | aicina ES un ĀKK valstis darīt visu iespējamo, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām, jo tām ir postoša ietekme uz ganību populācijām; šajā saistībā uzsver, cik svarīgi ir ne tikai atbalstīt ĀKK valstīs dzīvojošo lopkopju pielāgošanos klimata pārmaiņām un uzlabot viņu izturētspēju, bet arī censties īstenot vērienīgu programmu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai gan ES, gan ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

12.

aicina ES un ĀKK valstis darīt visu iespējamo, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām, jo tām ir postoša ietekme uz ganību populācijām; šajā saistībā uzsver, cik svarīgi ir ne tikai atbalstīt ĀKK valstīs dzīvojošo lopkopju pielāgošanos klimata pārmaiņām un uzlabot viņu izturētspēju, bet arī censties īstenot vērienīgu programmu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai gan ES, gan ĀKK valstīs;

| 13. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, ES Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, reģionālajiem un valstu parlamentiem un ĀKK valstu reģionālajām organizācijām. |
| --- | --- |

13.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, ES Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, reģionālajiem un valstu parlamentiem un ĀKK valstu reģionālajām organizācijām.

REZOLŪCIJA (21)

par drošību Lielo ezeru reģionā

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | no 2013. gada 25. novembra līdz 27. novembrim tiekoties Adisabebā, |
| --- | --- |

—

no 2013. gada 25. novembra līdz 27. novembrim tiekoties Adisabebā,

| — | ņemot vērā tās Reglamenta 18. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās Reglamenta 18. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Beninā) parakstīto un 2005. un 2010. gadā secīgi pārskatīto Partnerattiecību nolīgumu 2000/483/EK starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Beninā) parakstīto un 2005. un 2010. gadā secīgi pārskatīto Partnerattiecību nolīgumu 2000/483/EK starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 2098 (2013. gads) par Kongo Demokrātisko Republiku (KDR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 2098 (2013. gads) par Kongo Demokrātisko Republiku (KDR),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas rezolūciju par nestabilitātes un nedrošības stāvokli Lielo ezeru reģionā, jo īpaši KDR austrumos, ko tā pieņēma 2012. gada 29. novembra sanāksmē Paramaribo (Surinamā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas rezolūciju par nestabilitātes un nedrošības stāvokli Lielo ezeru reģionā, jo īpaši KDR austrumos, ko tā pieņēma 2012. gada 29. novembra sanāksmē Paramaribo (Surinamā),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2013. gada 14. novembra paziņojumu par situāciju KDR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2013. gada 14. novembra paziņojumu par situāciju KDR,

| — | ņemot vērā Paktu par drošību, stabilitāti un attīstību Lielo ezeru reģionā, ko 2006. gada decembrī Nairobi (Kenijā) parakstīja Starptautiskās konferences par Lielo ezeru reģionu (ICGLR) dalībvalstu un to valdību vadītāji, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Paktu par drošību, stabilitāti un attīstību Lielo ezeru reģionā, ko 2006. gada decembrī Nairobi (Kenijā) parakstīja Starptautiskās konferences par Lielo ezeru reģionu (ICGLR) dalībvalstu un to valdību vadītāji,

| — | ņemot vērā Kongo Demokrātiskās Republikas un reģiona miera, drošības un sadarbības programmu, ko 2013. gada 24. februārī Adisabebā (Etiopijā) parakstīja vienpadsmit ICGLR dalībvalstu un to valdību vadītāji un Dienvidāfrikas Attīstības kopiena (SADC), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kongo Demokrātiskās Republikas un reģiona miera, drošības un sadarbības programmu, ko 2013. gada 24. februārī Adisabebā (Etiopijā) parakstīja vienpadsmit ICGLR dalībvalstu un to valdību vadītāji un Dienvidāfrikas Attīstības kopiena (SADC),

| — | ņemot vērā ICGLR dalībvalstu un to valdību vadītāju deklarāciju, kas tika pieņemta 2013. gada 5. septembrī Kampalā (Ugandā), par drošības situāciju KDR Ziemeļkivu provincē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ICGLR dalībvalstu un to valdību vadītāju deklarāciju, kas tika pieņemta 2013. gada 5. septembrī Kampalā (Ugandā), par drošības situāciju KDR Ziemeļkivu provincē,

| — | ņemot vērā 2013. gada 4. novembrī Pretorijā notikušās SADC un ICGLR apvienotās augstākā līmeņa sanāksmes galīgo paziņojumu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 4. novembrī Pretorijā notikušās SADC un ICGLR apvienotās augstākā līmeņa sanāksmes galīgo paziņojumu;

| — | ņemot vērā 2013. gada 14. novembrī notikušajā Āfrikas Savienības (ĀS) Miera un drošības padomes 406. sanāksmē pieņemto lēmumu par situāciju KDR austrumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 14. novembrī notikušajā Āfrikas Savienības (ĀS) Miera un drošības padomes 406. sanāksmē pieņemto lēmumu par situāciju KDR austrumos,

| — | ņemot vērā ES, ANO, ĀS un ASV īpašo sūtņu un pārstāvju 2013. gada 9. septembra un 4., 6. un 11. novembra kopīgās deklarācijas par Lielo ezeru reģionu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES, ANO, ĀS un ASV īpašo sūtņu un pārstāvju 2013. gada 9. septembra un 4., 6. un 11. novembra kopīgās deklarācijas par Lielo ezeru reģionu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton2013. gada 30. augustā sniegtos paziņojumus ar situāciju Ziemeļkivu un 2012. gada 7. jūnijā un 10. jūlijā sniegtos paziņojumus par situāciju Kongo austrumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton2013. gada 30. augustā sniegtos paziņojumus ar situāciju Ziemeļkivu un 2012. gada 7. jūnijā un 10. jūlijā sniegtos paziņojumus par situāciju Kongo austrumos,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par KDR, jo īpaši 2009. gada 17. decembra, 2012. gada 13. decembra un 2013. gada 12. septembra rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par KDR, jo īpaši 2009. gada 17. decembra, 2012. gada 13. decembra un 2013. gada 12. septembra rezolūcijas,

| — | ņemot vērā ES komisāres starptautiskās sadarbības, humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas jautājumos Kristalina Georgieva2012. gada 26. jūnijā sniegto paziņojumu par humanitārās situācijas pasliktināšanos KDR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES komisāres starptautiskās sadarbības, humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas jautājumos Kristalina Georgieva2012. gada 26. jūnijā sniegto paziņojumu par humanitārās situācijas pasliktināšanos KDR,

| — | ņemot vērā 1949. gadā pieņemtās Ženēvas Konvencijas 3. pantu un II protokolu, kas aizliedz tūlītēju nāvessodu izpildi, izvarošanu, piespiedu vervēšanu un citus nežēlīgus noziegumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gadā pieņemtās Ženēvas Konvencijas 3. pantu un II protokolu, kas aizliedz tūlītēju nāvessodu izpildi, izvarošanu, piespiedu vervēšanu un citus nežēlīgus noziegumus,

| — | ņemot vērā 1989. gada 20. novembra Starptautisko Konvenciju par bērna tiesībām, kas īpaši aizliedz bruņotos konfliktos iesaistīt bērnus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gada 20. novembra Starptautisko Konvenciju par bērna tiesībām, kas īpaši aizliedz bruņotos konfliktos iesaistīt bērnus,

| — | ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un 1966. gadā pieņemto Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un 1966. gadā pieņemto Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko KDR ratificēja 1982. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko KDR ratificēja 1982. gadā,

| A. | paužot nopietnas bažas par notiekošo vardarbību, masveida cilvēktiesību pārkāpumiem, visu veidu noziegumiem (patvaļīgiem arestiem, izspiešanu, laupīšanu, piespiedu darbu, seksuālu vardarbību, bērnu piespiedu vervēšanu, spīdzināšanu un nāvessodu izpildi) un nedrošību Lielo ezeru reģionā; |
| --- | --- |

A.

paužot nopietnas bažas par notiekošo vardarbību, masveida cilvēktiesību pārkāpumiem, visu veidu noziegumiem (patvaļīgiem arestiem, izspiešanu, laupīšanu, piespiedu darbu, seksuālu vardarbību, bērnu piespiedu vervēšanu, spīdzināšanu un nāvessodu izpildi) un nedrošību Lielo ezeru reģionā;

| B. | tā kā bruņoto grupu atrašanās un darbība Lielo ezeru reģionā esošajā KDR, jo īpaši tās austrumu daļā, ir viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc reģionā joprojām valda nedrošība, un tā rada pastāvīgus draudus mieram, drošībai, stabilitātei, ekonomiskajai un sociālajai attīstībai un sadarbībai starp reģiona valstīm; |
| --- | --- |

B.

tā kā bruņoto grupu atrašanās un darbība Lielo ezeru reģionā esošajā KDR, jo īpaši tās austrumu daļā, ir viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc reģionā joprojām valda nedrošība, un tā rada pastāvīgus draudus mieram, drošībai, stabilitātei, ekonomiskajai un sociālajai attīstībai un sadarbībai starp reģiona valstīm;

| C. | tā kā pastāvīgi notiekošā nelikumīgā KDR dabas un kalnrūpniecības resursu izmantošana un izlaupīšana, jo īpaši valsts austrumos, joprojām ir viens no galvenajiem nedrošības cēloņiem Lielo ezeru reģionā; tā kā pieaugošais bezdarbs un nabadzība, pārtikas krīze un sociālo pamatpakalpojumu nepietiekamība arī rada atkārtotu vardarbību un nestabilitāti reģionā; |
| --- | --- |

C.

tā kā pastāvīgi notiekošā nelikumīgā KDR dabas un kalnrūpniecības resursu izmantošana un izlaupīšana, jo īpaši valsts austrumos, joprojām ir viens no galvenajiem nedrošības cēloņiem Lielo ezeru reģionā; tā kā pieaugošais bezdarbs un nabadzība, pārtikas krīze un sociālo pamatpakalpojumu nepietiekamība arī rada atkārtotu vardarbību un nestabilitāti reģionā;

| D. | tā kā pagājušajā gadā sadursmju dēļ tika pārvietoti vairāk nekā 100 000 cilvēku, tādējādi pastiprinot humanitāro krīzi šajā reģionā, kur ir aptuveni 2,6 miljoni iekšzemē pārvietotu personu un 6,4 miljoni cilvēku, kuriem ir vajadzīga pārtika un ārkārtas palīdzība; šīs situācijas galvenais cēlonis ir M23 sacelšanās un citu bruņoto grupu noziedzīgās darbības KDR austrumos; |
| --- | --- |

D.

tā kā pagājušajā gadā sadursmju dēļ tika pārvietoti vairāk nekā 100 000 cilvēku, tādējādi pastiprinot humanitāro krīzi šajā reģionā, kur ir aptuveni 2,6 miljoni iekšzemē pārvietotu personu un 6,4 miljoni cilvēku, kuriem ir vajadzīga pārtika un ārkārtas palīdzība; šīs situācijas galvenais cēlonis ir M23 sacelšanās un citu bruņoto grupu noziedzīgās darbības KDR austrumos;

| E. | tā kā pēc militārās ofensīvas, kas ar MONUSCO intervences brigādes atbalstu tika sākta 2013. gada oktobra beigās, KDR bruņotie spēki (FARDC) izbeidza M23 sacelšanos un ļāva nemiernieku okupētajās teritorijās pakāpeniski pārveidot valsts teritoriālo pārvaldi; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēc militārās ofensīvas, kas ar MONUSCO intervences brigādes atbalstu tika sākta 2013. gada oktobra beigās, KDR bruņotie spēki (FARDC) izbeidza M23 sacelšanos un ļāva nemiernieku okupētajās teritorijās pakāpeniski pārveidot valsts teritoriālo pārvaldi;

| F. | ņemot vērā M23 līderu 2013. gada 5. novembra deklarāciju, kurā viņi paziņo par sacelšanās izbeigšanu un pauž vēlmi savas kustības mērķus sasniegt, izmantojot vienīgi politiskus līdzekļus; |
| --- | --- |

F.

ņemot vērā M23 līderu 2013. gada 5. novembra deklarāciju, kurā viņi paziņo par sacelšanās izbeigšanu un pauž vēlmi savas kustības mērķus sasniegt, izmantojot vienīgi politiskus līdzekļus;

| G. | tā kā par spīti šai FARDC uzvarai un starptautiskās sabiedrības centieniem un izmantotajiem resursiem Lielo ezeru reģionā, jo īpaši KDR austrumos, vardarbība un nopietni cilvēktiesību pārkāpumi, kara noziegumi un noziegumi pret cilvēci, ko izdara bruņotas grupas, kā arī KDR dabas resursu nelikumīgā izmantošana un izlaupīšana joprojām ne tuvu nav beigusies; tā kā tāpēc ir svarīgi turpināt centienus nostiprināt mieru un drošību reģionā; |
| --- | --- |

G.

tā kā par spīti šai FARDC uzvarai un starptautiskās sabiedrības centieniem un izmantotajiem resursiem Lielo ezeru reģionā, jo īpaši KDR austrumos, vardarbība un nopietni cilvēktiesību pārkāpumi, kara noziegumi un noziegumi pret cilvēci, ko izdara bruņotas grupas, kā arī KDR dabas resursu nelikumīgā izmantošana un izlaupīšana joprojām ne tuvu nav beigusies; tā kā tāpēc ir svarīgi turpināt centienus nostiprināt mieru un drošību reģionā;

| H. | paužot nožēlu par grūtībām ātri noslēgt Kampalā notiekošās sarunas starp KDR valdību un M23, jo puses nespēja vienoties par šo sarunu sankcionējošā galīgā teksta saturu un nosaukumu, lai gan jau tika gūti panākumi; |
| --- | --- |

H.

paužot nožēlu par grūtībām ātri noslēgt Kampalā notiekošās sarunas starp KDR valdību un M23, jo puses nespēja vienoties par šo sarunu sankcionējošā galīgā teksta saturu un nosaukumu, lai gan jau tika gūti panākumi;

| I. | tā kā steidzami un uz visiem laikiem ir jāaptur visu pārējo negatīvo bruņoto spēku darbība KDR austrumos, ietverot Ruandas atbrīvošanas demokrātiskos spēkus (FDLR), Apvienotos demokrātiskos spēkus / Nacionālo armiju Ugandas atbrīvošanai (ADF/NALU) un dažādas Mai-Mai grupas, un nekavējoties jāatjauno miers un drošība Lielo ezeru reģionā; |
| --- | --- |

I.

tā kā steidzami un uz visiem laikiem ir jāaptur visu pārējo negatīvo bruņoto spēku darbība KDR austrumos, ietverot Ruandas atbrīvošanas demokrātiskos spēkus (FDLR), Apvienotos demokrātiskos spēkus / Nacionālo armiju Ugandas atbrīvošanai (ADF/NALU) un dažādas Mai-Mai grupas, un nekavējoties jāatjauno miers un drošība Lielo ezeru reģionā;

| J. | tā kā diemžēl visas iesaistītās puses nav izpildījušas apņemšanos, kas pausta iepriekš minētajā pamatnolīgumā, kurš tika parakstīts 2013. gada 24. februārī Adisabebā; |
| --- | --- |

J.

tā kā diemžēl visas iesaistītās puses nav izpildījušas apņemšanos, kas pausta iepriekš minētajā pamatnolīgumā, kurš tika parakstīts 2013. gada 24. februārī Adisabebā;

| K. | tā kā Pasaules Bankas prezidents, 2013. gada maijā kopā ar ANO ģenerālsekretāru apmeklējot Lielo ezeru reģionu, paziņoja, ka Pasaules Banka reģiona attīstības projektos ieguldīs USD 1 miljardu, tādējādi papildinot starptautiskās sabiedrības pašreizējos centienus panākt ilgstošu mieru Lielo ezeru reģionā, |
| --- | --- |

K.

tā kā Pasaules Bankas prezidents, 2013. gada maijā kopā ar ANO ģenerālsekretāru apmeklējot Lielo ezeru reģionu, paziņoja, ka Pasaules Banka reģiona attīstības projektos ieguldīs USD 1 miljardu, tādējādi papildinot starptautiskās sabiedrības pašreizējos centienus panākt ilgstošu mieru Lielo ezeru reģionā,

| 1. | vēlreiz visstingrākajā veidā nosoda reģionā notiekošo vardarbību, noziedzību, cilvēktiesību pārkāpumus, izvarošanas gadījumus un bērnu vervēšanu armijā un atkārtoti pauž atbalstu Lielo ezeru reģiona tautām, kas ir piedzīvojušas kara šausmas; mudina valstis veicināt dialogu, mediāciju un sarunas par iekšējo konfliktu risināšanu, lai novērstu iemeslus strīdiem, kas noved pie mēģinājumiem gāzt demokrātiskā ceļā ievēlētu valdību; |
| --- | --- |

1.

vēlreiz visstingrākajā veidā nosoda reģionā notiekošo vardarbību, noziedzību, cilvēktiesību pārkāpumus, izvarošanas gadījumus un bērnu vervēšanu armijā un atkārtoti pauž atbalstu Lielo ezeru reģiona tautām, kas ir piedzīvojušas kara šausmas; mudina valstis veicināt dialogu, mediāciju un sarunas par iekšējo konfliktu risināšanu, lai novērstu iemeslus strīdiem, kas noved pie mēģinājumiem gāzt demokrātiskā ceļā ievēlētu valdību;

| 2. | aicina KDR valdību visā KDR teritorijā izmantot visas savas pilnvaras un uzlabot valsts vispārējo pārvaldību, tostarp cilvēktiesību jomā, kā arī apzināt un ieviest atbilstošus līdzekļus, lai nodrošinātu, ka visiem Kongo sabiedrības slāņiem ir vienādas tiesības; |
| --- | --- |

2.

aicina KDR valdību visā KDR teritorijā izmantot visas savas pilnvaras un uzlabot valsts vispārējo pārvaldību, tostarp cilvēktiesību jomā, kā arī apzināt un ieviest atbilstošus līdzekļus, lai nodrošinātu, ka visiem Kongo sabiedrības slāņiem ir vienādas tiesības;

| 3. | aicina Lielo ezeru reģiona parlamentus sadarboties ar savām valdībām un politiskajām partijām, lai veicinātu sociālo taisnīgumu, tādējādi nodrošinot ilgstošu mieru; |
| --- | --- |

3.

aicina Lielo ezeru reģiona parlamentus sadarboties ar savām valdībām un politiskajām partijām, lai veicinātu sociālo taisnīgumu, tādējādi nodrošinot ilgstošu mieru;

| 4. | aicina parlamentus un valdības nodrošināt visu iedzīvotāju kategoriju, tostarp sieviešu un jauniešu, minoritāšu un neaizsargāto grupu, vienlīdzīgu līdzdalību demokrātiskajā procesā un pārvaldībā; |
| --- | --- |

4.

aicina parlamentus un valdības nodrošināt visu iedzīvotāju kategoriju, tostarp sieviešu un jauniešu, minoritāšu un neaizsargāto grupu, vienlīdzīgu līdzdalību demokrātiskajā procesā un pārvaldībā;

| 5. | aicina starptautisko sabiedrību, tostarp ĀS, ES un ANO, turpināt sniegt būtisku, saskaņotu un efektīvāku atbalstu cilvēkiem, kurus ietekmējusi drošības situācija Lielo ezeru reģionā, un saglabāt gatavību reaģēt uz humanitāro krīzi reģionā; |
| --- | --- |

5.

aicina starptautisko sabiedrību, tostarp ĀS, ES un ANO, turpināt sniegt būtisku, saskaņotu un efektīvāku atbalstu cilvēkiem, kurus ietekmējusi drošības situācija Lielo ezeru reģionā, un saglabāt gatavību reaģēt uz humanitāro krīzi reģionā;

| 6. | atkārtoti apliecina stingru apņemšanos atbalstīt suverenitāti, neatkarību, teritoriālo integritāti un valstisko vienotību Lielo ezeru reģiona valstīs kopumā un konkrēti KDR un uzsver, ka, lai veicinātu mieru, drošību un attīstību Lielo ezeru reģionā, šie principi ir jāievēro; |
| --- | --- |

6.

atkārtoti apliecina stingru apņemšanos atbalstīt suverenitāti, neatkarību, teritoriālo integritāti un valstisko vienotību Lielo ezeru reģiona valstīs kopumā un konkrēti KDR un uzsver, ka, lai veicinātu mieru, drošību un attīstību Lielo ezeru reģionā, šie principi ir jāievēro;

| 7. | atkārtoti apliecina ikvienas reģiona tautas neatņemamās un neapstrīdamās tiesības pilnīgi izmantot savas valsts resursus un tos izlietot pilnīgi suverēni saskaņā ar saviem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

7.

atkārtoti apliecina ikvienas reģiona tautas neatņemamās un neapstrīdamās tiesības pilnīgi izmantot savas valsts resursus un tos izlietot pilnīgi suverēni saskaņā ar saviem tiesību aktiem;

| 8. | pauž atbalstu Kongo Demokrātiskās Republikas un reģiona miera, drošības un sadarbības programmai, kas tika parakstīta Adisabebā, un aicina visas parakstītājas puses nekavējoties un godprātīgi pildīt savas saistības; tāpēc aicina ANO Drošības padomi saskaņā ar rezolūcijas Nr. 2098 (2013. gads) 6. punktu veikt atbilstošus pasākumus attiecībā uz jebkuru no pusēm, kas nav izpildījusi šajā programmā noteiktās saistības; |
| --- | --- |

8.

pauž atbalstu Kongo Demokrātiskās Republikas un reģiona miera, drošības un sadarbības programmai, kas tika parakstīta Adisabebā, un aicina visas parakstītājas puses nekavējoties un godprātīgi pildīt savas saistības; tāpēc aicina ANO Drošības padomi saskaņā ar rezolūcijas Nr. 2098 (2013. gads) 6. punktu veikt atbilstošus pasākumus attiecībā uz jebkuru no pusēm, kas nav izpildījusi šajā programmā noteiktās saistības;

| 9. | atzinīgi vērtē ES atbalstu pamatnolīgumam un mudina to kopā ar citām starptautiskām organizācijām darīt visu iespējamo, lai veicinātu mieru un uzlabotu sadarbību starp KDR, Ugandu, Ruandu, Burundi un Tanzāniju; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē ES atbalstu pamatnolīgumam un mudina to kopā ar citām starptautiskām organizācijām darīt visu iespējamo, lai veicinātu mieru un uzlabotu sadarbību starp KDR, Ugandu, Ruandu, Burundi un Tanzāniju;

| 10. | pauž atbalstu visiem pasākumiem, kuru mērķis ir miera un drošības atjaunošana Lielo ezeru reģionā un kurus ir ierosinājušas un veikušas tādas organizācijas kā ANO, ĀS, ES, ICGLR un SADC, un mudina tās turpināt centienus, jo īpaši izveidojot programmu reģiona harmoniskai attīstībai, lai jauniešiem un Lielo ezeru reģiona iedzīvotājiem kopumā piedāvātu tādu alternatīvu karam, kas viņiem nodrošinās labāku nākotni; |
| --- | --- |

10.

pauž atbalstu visiem pasākumiem, kuru mērķis ir miera un drošības atjaunošana Lielo ezeru reģionā un kurus ir ierosinājušas un veikušas tādas organizācijas kā ANO, ĀS, ES, ICGLR un SADC, un mudina tās turpināt centienus, jo īpaši izveidojot programmu reģiona harmoniskai attīstībai, lai jauniešiem un Lielo ezeru reģiona iedzīvotājiem kopumā piedāvātu tādu alternatīvu karam, kas viņiem nodrošinās labāku nākotni;

| 11. | atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 2098 (2013. gads) par KDR un aicina Lielo ezeru reģiona valstu vadītājus un starptautisko sabiedrību kopumā steidzami rīkoties, lai nodrošinātu rezolūcijas atbilstošu un pilnīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 2098 (2013. gads) par KDR un aicina Lielo ezeru reģiona valstu vadītājus un starptautisko sabiedrību kopumā steidzami rīkoties, lai nodrošinātu rezolūcijas atbilstošu un pilnīgu īstenošanu;

| 12. | atzinīgi vērtē saskaņā ar rezolūciju izveidotās MONUSCO intervences brigādes karaspēka izvietošanu Ziemeļkivu provincē; pauž atzinību par šīs brigādes aktīvo iesaistīšanos M23 sacelšanās apspiešanā un aicina to turpināt sniegt atbalstu Kongo valdības karaspēkam, lai izformētu visas pārējās bruņotās grupas KDR teritorijā un izbeigtu to noziedzīgās darbības Lielo ezeru reģionā; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē saskaņā ar rezolūciju izveidotās MONUSCO intervences brigādes karaspēka izvietošanu Ziemeļkivu provincē; pauž atzinību par šīs brigādes aktīvo iesaistīšanos M23 sacelšanās apspiešanā un aicina to turpināt sniegt atbalstu Kongo valdības karaspēkam, lai izformētu visas pārējās bruņotās grupas KDR teritorijā un izbeigtu to noziedzīgās darbības Lielo ezeru reģionā;

| 13. | mudina starptautisko sabiedrību, jo īpaši palīdzības sniedzējus, pēc militārās uzvaras pār M23 kustību atbalstīt KDR iestāžu centienus veikt institucionālas, politiskas, ekonomiskas un sociālas strukturālās reformas, jo īpaši aizsardzības, drošības un tieslietu jomā, lai nostiprinātu demokrātiju, tiesiskumu un labu pārvaldību visos valsts pārvaldes līmeņos; |
| --- | --- |

13.

mudina starptautisko sabiedrību, jo īpaši palīdzības sniedzējus, pēc militārās uzvaras pār M23 kustību atbalstīt KDR iestāžu centienus veikt institucionālas, politiskas, ekonomiskas un sociālas strukturālās reformas, jo īpaši aizsardzības, drošības un tieslietu jomā, lai nostiprinātu demokrātiju, tiesiskumu un labu pārvaldību visos valsts pārvaldes līmeņos;

| 14. | aicina KDR un tās kaimiņvalstis veidot ciešāku un efektīvāku reģionālo sadarbību, lai kopīgi cīnītos ar reģionā periodiski notiekošo konfliktu sekām, kā arī risinātu ar drošību saistītus un politiskus jautājumus, tādējādi veicinot ekonomikas attīstību Lielo ezeru reģionā; aicina starptautisko sabiedrību, jo īpaši ICGLR, ĀS, ES, ANO un ASV, atbalstīt šādu sadarbību; |
| --- | --- |

14.

aicina KDR un tās kaimiņvalstis veidot ciešāku un efektīvāku reģionālo sadarbību, lai kopīgi cīnītos ar reģionā periodiski notiekošo konfliktu sekām, kā arī risinātu ar drošību saistītus un politiskus jautājumus, tādējādi veicinot ekonomikas attīstību Lielo ezeru reģionā; aicina starptautisko sabiedrību, jo īpaši ICGLR, ĀS, ES, ANO un ASV, atbalstīt šādu sadarbību;

| 15. | tāpēc uzsver, ka ir jāatjauno Lielo ezeru valstu ekonomiskā kopiena un jānodrošina tai nepieciešamie līdzekļi miera, integrācijas, ekonomikas izaugsmes veicināšanai un darbavietu radīšanai, lai uzlabotu reģiona iedzīvotāju dzīvi; |
| --- | --- |

15.

tāpēc uzsver, ka ir jāatjauno Lielo ezeru valstu ekonomiskā kopiena un jānodrošina tai nepieciešamie līdzekļi miera, integrācijas, ekonomikas izaugsmes veicināšanai un darbavietu radīšanai, lai uzlabotu reģiona iedzīvotāju dzīvi;

| 16. | atzinīgi vērtē panākumus, kas gūti ICGLR vadībā notiekošajās Kampalas sarunās, un mudina mediatoru un visas puses šīs sarunas ātri noslēgt, lai atrisinātu tādus steidzamus jautājumus kā to bijušo M23 nemiernieku izdošana, kuri ir atraduši patvērumu kaimiņvalstīs, un to cilvēku izdošana, kuri ir uzaicināti ierasties tiesā par kara noziegumiem, noziegumiem pret cilvēci un nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē panākumus, kas gūti ICGLR vadībā notiekošajās Kampalas sarunās, un mudina mediatoru un visas puses šīs sarunas ātri noslēgt, lai atrisinātu tādus steidzamus jautājumus kā to bijušo M23 nemiernieku izdošana, kuri ir atraduši patvērumu kaimiņvalstīs, un to cilvēku izdošana, kuri ir uzaicināti ierasties tiesā par kara noziegumiem, noziegumiem pret cilvēci un nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem;

| 17. | aicina demobilizēt, atbruņot, rehabilitēt un reintegrēt (DDRR) bijušos nemierniekus, stingri ievērojot gan starptautiskos pamatstandartus šajā jomā un īpašās karadienesta prasības, kas minētas ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas rezolūcijā par militāro apvērsumu radītajiem draudiem demokrātijai un politiskajai stabilitātei ĀKK valstīs, gan arī starptautiskās sabiedrības uzdevumus; |
| --- | --- |

17.

aicina demobilizēt, atbruņot, rehabilitēt un reintegrēt (DDRR) bijušos nemierniekus, stingri ievērojot gan starptautiskos pamatstandartus šajā jomā un īpašās karadienesta prasības, kas minētas ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas rezolūcijā par militāro apvērsumu radītajiem draudiem demokrātijai un politiskajai stabilitātei ĀKK valstīs, gan arī starptautiskās sabiedrības uzdevumus;

| 18. | ņem vērā valsts līmeņa apspriedes, kas KDR notiek starp prezidentūras vairākumu, politisko opozīciju un pilsonisko sabiedrību un ko sasaucis prezidents Joseph Kabila, un mudina KDR iestādes rīkoties saskaņā ar šo apspriežu secinājumiem un ieteikumiem, lai veicinātu nacionālo izlīgumu un reizi par visām reizēm likvidētu KDR periodiski notiekošo politisko krīžu pamatcēloņus; |
| --- | --- |

18.

ņem vērā valsts līmeņa apspriedes, kas KDR notiek starp prezidentūras vairākumu, politisko opozīciju un pilsonisko sabiedrību un ko sasaucis prezidents Joseph Kabila, un mudina KDR iestādes rīkoties saskaņā ar šo apspriežu secinājumiem un ieteikumiem, lai veicinātu nacionālo izlīgumu un reizi par visām reizēm likvidētu KDR periodiski notiekošo politisko krīžu pamatcēloņus;

| 19. | uzsver, ka nedrīkst zaudēt laiku, ar ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja un Starptautiskā Sarkanā Krusta palīdzību apzinot bijušos M23 nemierniekus un Kongo bēgļus Ruandā un Ugandā, lai viņus varētu brīvprātīgi repatriēt uz savu izcelsmes valsti un lai ikviens, kurš to vēlas, varētu piedalīties DDRR programmā; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka nedrīkst zaudēt laiku, ar ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja un Starptautiskā Sarkanā Krusta palīdzību apzinot bijušos M23 nemierniekus un Kongo bēgļus Ruandā un Ugandā, lai viņus varētu brīvprātīgi repatriēt uz savu izcelsmes valsti un lai ikviens, kurš to vēlas, varētu piedalīties DDRR programmā;

| 20. | uzsver, ka nesodāmības izbeigšana ir viens no priekšnosacījumiem miera un drošības atjaunošanai Lielo ezeru reģionā, un atkārtoti aicina ICGLR dalībvalstu tiesu iestādes un Starptautisko Krimināltiesu saukt pie atbildības un sodīt tos, kuri ir vainīgi cilvēktiesību pārkāpumos, noziegumos pret cilvēci, kara noziegumos, izvarošanas gadījumos un bērnu-kareivju vervēšanā Lielo ezeru reģionā; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka nesodāmības izbeigšana ir viens no priekšnosacījumiem miera un drošības atjaunošanai Lielo ezeru reģionā, un atkārtoti aicina ICGLR dalībvalstu tiesu iestādes un Starptautisko Krimināltiesu saukt pie atbildības un sodīt tos, kuri ir vainīgi cilvēktiesību pārkāpumos, noziegumos pret cilvēci, kara noziegumos, izvarošanas gadījumos un bērnu-kareivju vervēšanā Lielo ezeru reģionā;

| 21. | pieprasa, lai visas bruņotās grupas, kas klejo pa Lielo ezeru reģionu, nekavējoties noliktu ieročus (ja tās to vēl nav izdarījušas) un apņemtos atsākt normālu, civilizētu dzīvi savās attiecīgajās valstīs; |
| --- | --- |

21.

pieprasa, lai visas bruņotās grupas, kas klejo pa Lielo ezeru reģionu, nekavējoties noliktu ieročus (ja tās to vēl nav izdarījušas) un apņemtos atsākt normālu, civilizētu dzīvi savās attiecīgajās valstīs;

| 22. | mudina visas Lielo ezeru reģiona valstis, kuras ir uzņēmušas civilos vai militāros bēgļus no citām valstīm, stingri ievērot 1951. gada Ženēvas Konvenciju par bēgļa statusu un Āfrikas vienotības organizācijas (ĀVO) 1967. gada Konvenciju par īpašiem bēgļu problēmu aspektiem Āfrikā, jo īpaši aizliegumu šādām personām iesaistīties politiskā un militārā darbībā pret savām izcelsmes valstīm; |
| --- | --- |

22.

mudina visas Lielo ezeru reģiona valstis, kuras ir uzņēmušas civilos vai militāros bēgļus no citām valstīm, stingri ievērot 1951. gada Ženēvas Konvenciju par bēgļa statusu un Āfrikas vienotības organizācijas (ĀVO) 1967. gada Konvenciju par īpašiem bēgļu problēmu aspektiem Āfrikā, jo īpaši aizliegumu šādām personām iesaistīties politiskā un militārā darbībā pret savām izcelsmes valstīm;

| 23. | aicina Pasaules Banku izpildīt solījumu, ko tās prezidents deva 2013. gada 22. maijā Kinšasā, Lielo ezeru reģiona attīstības projektos ieguldīt USD 1 miljardu un iesaka šo finansējumu piešķirt kā prioritāti konfliktu skartajiem apgabaliem; |
| --- | --- |

23.

aicina Pasaules Banku izpildīt solījumu, ko tās prezidents deva 2013. gada 22. maijā Kinšasā, Lielo ezeru reģiona attīstības projektos ieguldīt USD 1 miljardu un iesaka šo finansējumu piešķirt kā prioritāti konfliktu skartajiem apgabaliem;

| 24. | mudina ĀS, ICGLR un tās dalībvalstis, ANO un ES, ievērojot starptautiskā līmenī pieņemtos pārredzamības principus, veikt stingrus un efektīvus pasākumus, lai apkarotu KDR un citu Lielo ezeru reģiona valstu dabas resursu nelikumīgu izmantošanu un tirdzniecību, jo īpaši uzlikt sodu uzņēmumiem, kuri iesaistīti šādās darbībās; |
| --- | --- |

24.

mudina ĀS, ICGLR un tās dalībvalstis, ANO un ES, ievērojot starptautiskā līmenī pieņemtos pārredzamības principus, veikt stingrus un efektīvus pasākumus, lai apkarotu KDR un citu Lielo ezeru reģiona valstu dabas resursu nelikumīgu izmantošanu un tirdzniecību, jo īpaši uzlikt sodu uzņēmumiem, kuri iesaistīti šādās darbībās;

| 25. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Āfrikas Savienībai, ĀKK un ES Padomei, Eiropas Savienības Padomei un Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ANO ģenerālsekretāram, ANO ģenerālsekretāra īpašajam sūtnim Lielo ezeru reģionā, Starptautiskās konferences par Lielo ezeru reģionu dalībvalstīm un attiecīgo valstu prezidentiem, valstu un to valdību vadītājiem un parlamentiem. |
| --- | --- |

25.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Āfrikas Savienībai, ĀKK un ES Padomei, Eiropas Savienības Padomei un Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ANO ģenerālsekretāram, ANO ģenerālsekretāra īpašajam sūtnim Lielo ezeru reģionā, Starptautiskās konferences par Lielo ezeru reģionu dalībvalstīm un attiecīgo valstu prezidentiem, valstu un to valdību vadītājiem un parlamentiem.

Apvienotās Parlamentārās Asamblejas Reglaments

1. pants

Apvienotā parlamentārā asambleja

1.   ĀKK un ES Apvienoto parlamentāro asambleju (turpmāk — “Asambleja”) izveidoja saskaņā ar 17. pantu Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses.

2.   Asambleju veido divas palātas ar vienādu skaitu ES un ĀKK valstu pārstāvju. Asamblejas locekļi ir Eiropas Parlamenta deputāti, no vienas puses, un katras ĀKK valsts parlamenta deputāti vai, ja deputātu nav, īpašos gadījumos, piemēram, force majeure situācijās, par kurām iepriekš ir rakstiski jāpaziņo Asamblejas Prezidijam, kā minēts 2. pantā (turpmāk — “Prezidijs”), šo valstu parlamentu iecelti pārstāvji, no otras puses. Ja kādā valstī nav parlamenta, attiecīgās ĀKK valsts pārstāvis bez balsstiesībām var piedalīties Asamblejā pēc tās iepriekšēja apstiprinājuma.

3.   Asamblejas locekļiem pilnvaras piešķir dokuments, ar ko personu apstiprina amatā un ko ĀKK valstu pārstāvju gadījumā izdod attiecīgās valsts kompetentā iestāde, bet Eiropas Parlamenta pārstāvju gadījumā — Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs.

2. pants

Prezidijs

1.   No katras Asamblejas palātas locekļu vidus atbilstīgi tās kārtībai tiek ievēlēti Prezidija locekļi.

2.   Prezidija sastāvā ir divi līdzpriekšsēdētāji vienādā statusā, kā arī 24 priekšsēdētāja vietnieki. Pusi Prezidija locekļu nominē ĀKK valstu pārstāvji, un otru pusi — Eiropas Parlamenta pārstāvji saskaņā ar kārtību, kādu katra no pusēm noteikusi.

3.   Prezidijs gatavo Asamblejas darbu, cieši seko pasākumu īstenošanai un rezolūciju pieņemšanai, kā arī veido nepieciešamos sakarus ar ĀKK un ES Ministru padomi un ar ĀKK un EP Vēstnieku komiteju.

4.   Prezidijs atbild par Asamblejas darba koordinēšanu. Prezidijs var iecelt kādus no saviem locekļiem par priekšsēdētāja vietniekiem, kuri atbild par konkrētiem jautājumiem, rīkojoties saskaņā ar paritātes principu starp ĀKK valstu parlamentu deputātiem un Eiropas Parlamenta deputātiem.

5.   Prezidijs pēc tā līdzpriekšsēdētāju iniciatīvas sanāk vismaz četras reizes gadā; divas sanāksmes notiek dažu dienu laikā pirms Asamblejas sesijām.

6.   Prezidijs Asamblejai iesniedz debašu iespējamo darba kārtību. Prezidijs atbild par to, ka puse no darba kārtības punktiem pēc iespējas attiecas uz kopīgo interešu jautājumiem.

Tas var ierosināt uzstāšanās laika ierobežojumus.

7.   Prezidijs ir struktūra, kas atbild par jautājumiem saistībā ar pastāvīgo komiteju sastāvu un kompetenci kā minēts 25. pantā (turpmāk — “pastāvīgās komitejas”).

8.   Prezidijs atbild par pastāvīgo komiteju pilnvarošanu attiecībā uz ziņojumu un rezolūciju priekšlikumu sagatavošanu.

9.   Prezidijs var arī nodot jautājumus apspriešanai pastāvīgajās komitejās, kuras pēc tam var pieprasīt pilnvarojumu ziņojuma sagatavošanai par kādu īpašu tematu.

10.   Prezidijs ir atbildīgs par to turpmāko pasākumu uzraudzību, kas veikti saistībā ar Asamblejas rezolūcijām un lēmumiem. Attiecībā uz pastāvīgās komitejas iesniegtajām rezolūcijām turpmāko pasākumu uzraudzības pilnvaras var deleģēt attiecīgās pastāvīgās komitejas priekšsēdētājam un referentam.

11.   Prezidijs ir atbildīgs par diskusiju par konkrētiem cilvēktiesību gadījumiem, kas rīkojama aiz slēgtām durvīm.

12.   Prezidija sanāksmes nav atklātas.

3. pants

Pārējo iestāžu piedalīšanās

1.   Saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma 15. pantu ĀKK un ES Ministru padomi aicina Asambleju iepazīstināt ar gada ziņojumu par nolīguma īstenošanu. Pēc šīs iepazīstināšanas seko debates.

2.   ĀKK Ministru padome un ĀKK Vēstnieku komiteja, kā arī Eiropas Savienības Padome, Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (turpmāk — “augstā pārstāve”) un Eiropas Komisija var apmeklēt Asamblejas sesijas pēc Prezidija uzaicinājuma.

3.   ĀKK Ministru padome, kā arī Eiropas Savienības Padome, augstais pārstāvis un Eiropas Komisija pēc Prezidija uzaicinājuma var piedalīties tā sanāksmēs par tēmām, kas skar to attiecīgās atbildības jomas.

4. pants

Novērotāji un citi viesi

1.   Savus pārstāvjus dalībai Asamblejas sesijās kā pastāvīgās novērotājas var nosūtīt šādas valstis:

| (a) | valstis, kurās notiek Partnerattiecību nolīguma ratifikācijas process; |
| --- | --- |

(a)

valstis, kurās notiek Partnerattiecību nolīguma ratifikācijas process;

| (b) | ĀKK grupas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(b)

ĀKK grupas dalībvalstis.

Pastāvīgās novērotājas valsts pārstāvim var dot vārdu Asamblejas sanāksmēs.

2.   Citas organizācijas vai struktūras kā novērotāji var piedalīties Asamblejas sesijās, pastāvīgo komiteju sanāksmēs un reģionālās parlamenta sanāksmēs pēc līdzpriekšsēdētāju uzaicinājuma un ar Prezidija piekrišanu.

Viņiem sesijā vai komiteju sanāksmēs dod vārdu ar Asamblejas vai attiecīgās komitejas prezidija piekrišanu, katru gadījumu izskatot atsevišķi.

3.   Ne pastāvīgajiem novērotājiem, ne novērotājiem nav balsstiesību.

4.   Citu viesu, piemēram, pilsoniskās sabiedrības pārstāvju piedalīšanos konsultatīvā statusā Asamblejas sesijās, pastāvīgo komiteju sanāksmēs un reģionālās parlamenta sanāksmēs izskata un, ja nepieciešams, apstiprina Prezidijs, katru gadījumu izskatot atsevišķi.

5. pants

Asamblejas sesijas

1.   Asamblejas sesijas notiek divas reizes gadā trīs dienu garumā; tās sasauc līdzpriekšsēdētāji, un tās pārmaiņus notiek kādā ĀKK valstī un Eiropas Savienības dalībvalstī, ja iespējams, tajā dalībvalstī, kura attiecīgajā brīdī ir Eiropas Savienības Padomes prezidējošā valsts.

2.   Attiecībā uz sesiju norises vietas izvēli pārmaiņus jāņem vērā ĀKK valstu grupas reģioni un Eiropas Savienības dalībvalstis.

3.   Asamblejas ārkārtas sesiju līdzpriekšsēdētāji var sasaukt pēc Prezidija vai ĀKK un ES Ministru padomes pieprasījuma.

6. pants

Asamblejas reģionālās sanāksmes

1.   Saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma 17. panta 3. punktu Asambleja
  rīko
  reģionālās sanāksmes. Par šīm sanāksmēm lemj pēc Prezidija vai attiecīgo reģionu pieprasījuma.

2.   Šajā Reglamentā “reģions” ir veidojums, ko nosaka ĀKK valstu parlamenti. Par visiem šādi noteiktiem veidojumiem galīgo apstiprinājumu sniedz Asambleja.

3.   Reģionālajās sanāksmēs piedalās viens parlamenta deputāts no katras ĀKK valsts attiecīgā reģiona, kā arī tikpat liels skaits Eiropas Parlamenta deputātu.

4.   Asambleja rīko ne vairāk kā trīs reģionālās sanāksmes gadā, katrai sanāksmei nepārsniedzot trīs dienas. Ja tiek rīkotas vairāk nekā divas sanāksmes, viena no tām notiek ĀKK valstī notiekošās sesijas ietvaros. Šajās sanāksmēs secinājumus pieņem paziņojuma veidā. Šis reglaments mutatis mutandis attiecas arī uz reģionālajām sanāksmēm.

5.   Reģionālajās sanāksmēs pievērš uzmanību reģionāliem un aktuāliem jautājumiem, jo īpaši, attiecīgā reģiona un valsts stratēģijas dokumentiem. Nākamajā Asamblejas sesijā pēc katras reģionālās sanāksmes iesniedz paveiktā darba pārbaudes ziņojumu.

6.   Pirms katras reģionālās sanāksmes par katru ĀKK reģionu sagatavo ziņojumu, kurš apspriežams saistībā ar šo reģionālo sanāksmi.

7. pants

Darba kārtība

1.   Prezidijs sagatavo sesijas darba kārtības projektu. Līdzpriekšsēdētāji minēto projektu iesniedz pieņemšanai Asamblejā. Tēmas ietver sadarbību attīstības jomā starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm saistībā ar Partnerattiecību nolīgumu.

Katras sesijas darba kārtības projektā ietver šāda veida tēmas:

| (i) | pastāvīgo komiteju iesniegtie ziņojumi. Vienā sesijā tādi var būt trīs. Ziņojumos iekļauto rezolūciju priekšlikumu garums ir noteikts šā reglamenta II pielikumā; |
| --- | --- |

(i)

pastāvīgo komiteju iesniegtie ziņojumi. Vienā sesijā tādi var būt trīs. Ziņojumos iekļauto rezolūciju priekšlikumu garums ir noteikts šā reglamenta II pielikumā;

| (ii) | pastāvīgo komiteju vai paša Prezidija iesniegtās neatliekamās tēmas. Tās var iekļaut tikai ārkārtas gadījumā, un sesijas laikā tās var būt tikai divas. Citas tēmas nosūta atbildīgajai pastāvīgajai komitejai; |
| --- | --- |

(ii)

pastāvīgo komiteju vai paša Prezidija iesniegtās neatliekamās tēmas. Tās var iekļaut tikai ārkārtas gadījumā, un sesijas laikā tās var būt tikai divas. Citas tēmas nosūta atbildīgajai pastāvīgajai komitejai;

| (iii) | nozīmīgas tēmas augsta līmeņa debatēm. |
| --- | --- |

(iii)

nozīmīgas tēmas augsta līmeņa debatēm.

2.   Neatliekamo tēmu gadījumā rezolūcijas priekšlikumu var iesniegt ĀKK valstu pārstāvis, politiskā grupa vai desmit locekļu. Rezolūciju priekšlikumiem jāattiecas ar steidzamiem jautājumiem, kas iekļauti attiecīgās sesijas darba kārtībā, un to apjoms nedrīkst pārsniegt šā Reglamenta II pielikumā noteikto garumu. Rezolūciju priekšlikumi jāiesniedz apspriešanai četras nedēļas pirms tās sesijas atklāšanas, kurā tos apspriedīs un kurā par tiem balsos.

3.   Steidzamos gadījumos līdzpriekšsēdētāji var atjaunināt darba kārtības projektu starp Prezidija sanāksmēm ar rakstiskās un/vai klusuma procedūras palīdzību.

4.   Rezolūciju priekšlikumus par neatliekamām tēmām iesniedz Prezidijā. Prezidijs pārbauda, vai visi rezolūciju priekšlikumi atbilst 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem, vai tie ir iekļauti darba kārtībā un ir pieejami angļu un franču valodā. Prezidija priekšlikumus iesniedz Asamblejai apstiprināšanai.

5.   Prezidijs rezolūciju priekšlikumus par steidzamiem jautājumiem nosūta atbildīgajai komitejai informācijai.

8. pants

Kvorums

1.   Asamblejā kvorums veidojas, ja ir ieradusies trešā daļa pārstāvju gan no ĀKK valstīm, gan Eiropas Parlamenta.

2.   Neatkarīgi no balsošanā piedalījušos skaita balsojums ir spēkā, izņemot gadījumus, ja pirms balsošanas sākuma sanāksmes vadītājs pēc vismaz desmit locekļu iepriekšēja pieprasījuma konstatē, ka nav kvoruma. Ja nav kvoruma, balsošanu pārceļ uz nākamās sanāksmes dienas kārtību.

9. pants

Sanāksmju vadīšana

1.   Līdzpriekšsēdētāji kopīgi izlemj, kurš no viņiem vadīs katru Asamblejas sanāksmi.

2.   Sanāksmes vadītājs atklāj, pārtrauc un slēdz Asamblejas sanāksmes. Sanāksmes vadītājs nodrošina Reglamenta ievērošanu un kārtības uzturēšanu, dod vārdu runātājiem, paziņo par debašu slēgšanu, izvirza jautājumus balsošanai, kā arī paziņo balsojuma rezultātus.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs var izteikties debatēs tikai, lai sniegtu kopsavilkumu par jautājumu vai lai aicinātu nenovirzīties no temata, taču viņam jāatsakās no sanāksmes vadīšanas, ja viņš vēlas piedalīties debatēs.

4.   Abus līdzpriekšsēdētājus sēdes vadīšanā var aizstāt priekšsēdētāja vietnieks.

10. pants

Vietu izkārtojums

Deputātu sēdvietas Eiropas Parlamenta pārstāvjiem sakārtotas alfabētiskā secībā atkarībā no viņu uzvārda, bet ĀKK valstu pārstāvjiem — alfabētiskā secībā atkarībā no valsts, kuru viņi pārstāv, katrā nākamajā sesijā sākuma burtu nomainot uz nākamo secīgo alfabēta burtu.

11. pants

Oficiālās valodas

1.   Asamblejas oficiālās valodas ir angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu,
  horvātu
  , igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru.

Visām sanāksmēm, kuras notiek parastajās Eiropas Parlamenta darba vietās, mutisko tulkošanu nodrošina visās klātesošo Eiropas Parlamenta deputātu darba valodās. Visām sanāksmēm, kuras notiek ārpus parastajām Eiropas Parlamenta darba vietām, mutisko tulkošanu nodrošina saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Parlamenta iekšējiem noteikumiem, kas iekļauti Noteikumos par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas un tās struktūru sanāksmēm, kā paredzēts Eiropas Parlamenta Prezidija 2003. gada 10. februāra lēmumā (22). Katrā sanāksmē nodrošina tulkošanas pakalpojumus angļu un franču valodā.

2.   Asamblejas pieņemtos tiesību aktus publicē oficiālajās valodās. Sagatavošanas dokumentus un darba dokumentus publicē vismaz angliski un franciski.

12. pants

Procesa atklātums

Asamblejas sesijas ir atklātas, ja vien tā nepieņem pretēju lēmumu.

13. pants

Protokoli

1.   Katras sēdes apspriežu protokolu, kurā iekļauti Asamblejas lēmumi un runātāju vārdi, izdala nākamajā sēdē.

2.   Apspriežu protokolu Eiropas Parlaments publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, savukārt ĀKK sekretariāts — veidā, kādu tas uzskata par atbilstīgu. Sesijas pēdējās sēdes protokolu nākamās sēdes sākumā iesniedz apstiprināšanai, un visus protokolā izdarītos labojumus Eiropas Parlaments publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, savukārt ĀKK sekretariāts — veidā, kādu tas uzskata par atbilstīgu.

14. pants

Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi un paziņojumi presei

1.   Līdzpriekšsēdētāji, ja iespējams, pēc iepriekšējas apspriešanās ar Prezidija locekļiem var steidzamības kārtā ar rakstiskās un/vai klusuma procedūras palīdzību sniegt kopīgus paziņojumus par jebkādiem jautājumiem, kas ir saistīti ar ĀKK un ES partnerību. Šādu paziņojumu pamatā ir esošās rezolūcijas un deklarācijas. Pēc paziņojumu sniegšanas līdzpriekšsēdētājiem pirmām kārtām jāinformē Prezidijs, lai tiktu ierosinātas diskusijas, un, cik drīz vien iespējams, par to ir jāinformē visi Asamblejas locekļi.

2.   Ziņojumus presei sagatavo angļu un franču valodā. Tiem nav oficiālu dokumentu statusa.

15. pants

Tiesības izteikties

1.   Asamblejas loceklis drīkst uzstāties tikai tad, kad viņu uzaicina sanāksmes vadītājs. Rezolūcijās vai debatēs pieminēto valstu pārstāvjiem ir tiesības atbildēt tām atvēlētajā laikā.

2.   Uzstāšanās laiku Asamblejas debatēs sadala vienlīdzīgi Eiropas Parlamenta un ĀKK valstu pārstāvjiem. Pēc sanāksmes vadītāja ierosinājuma Asambleja var lemt par uzstāšanās laika ierobežošanu. Deputāti var iesniegt rakstveida apsvērumus, kas papildina viņu paziņojumus un nepārsniedz 2 000 rakstu zīmes. Rakstiskos apsvērumus saglabā arhīvā to oriģinālajā valodā.

3.   Eiropas Parlamenta deputātiem uzstāšanās laiku piešķir saskaņā ar d’Honda (d’Hondt) sistēmu.

4.   ĀKK un ES Ministru padomes locekļus vai to ieceltos pārstāvjus, kā arī citu 3. panta 2. punktā minēto struktūru pārstāvjus un institūcijas uzklausa pēc viņu pieprasījuma.

5.   Eiropas Parlamenta ģenerālsekretārs un ĀKK sekretariāta ģenerālsekretārs var uzstāties Prezidijā un Asamblejas sesijās, ja viņu pārstāvētās iestādes viņus pienācīgi pilnvarojušas un ja to lūdz līdzpriekšsēdētājs, kurš vada šīs sanāksmes un sesijas.

6.   Izņemot 6. punktā noteiktos gadījumus, runātāju drīkst pārtraukt sanāksmes vadītājs tikai tad, ja runātājs pārsniedz piešķirto uzstāšanās laiku.

7.   Ja runātājs novirzās no temata, sanāksmes vadītājs viņam par to aizrāda. Ja runātājs turpina novirzīties no temata, sanāksmes vadītājs var viņam uz kādu noteiktu laiku aizliegt uzstāties.

16. pants

Balsstiesības un balsošanas veidi

1.   Visiem balsstiesīgajiem locekļiem ir viena balss, un to nedrīkst deleģēt.

2.   Parasti Asamblejā balso, paceļot roku. Ja apšauba šādi balsojot iegūto rezultātu, balsošana notiek ar krāsainām kartītēm vai arī elektroniski.

3.   Asambleja balso aizklāti, ja līdz plkst. 10.00 balsošanas dienā ne mazāk kā desmit locekļu iesniedz rakstisku pieprasījumu.

4.   Lēmumu uzskata par pieņemtu tikai tad, ja tas ieguvis nodoto balsu vairākumu. Ja līdz plkst. 10.00 balsošanas dienā ne mazāk kā pieci locekļi iesniedz pieprasījumu par šķirtu balsošanu, rīko balsošanu, kurā ĀKK valstu parlamentu pārstāvji un Eiropas Parlamenta deputāti balso atsevišķi un pārmaiņus savā starpā. Šādā gadījumā attiecīgo tekstu uzskata par pieņemtu tikai tad, ja to ar nodoto balsu vairākumu atbalsta gan ĀKK valstu parlamentu, gan Eiropas Parlamenta deputāti, kas piedalījušies balsojumā.

5.   Vienāda “par” un “pret” balsu skaita gadījumā priekšlikumu nepieņem. To var atkārtoti iesniegt apspriešanai nākamajā Asamblejas sesijā.

6.   Asambleja balso par atsevišķām punkta vai grozījuma teksta daļām gadījumā, ja līdz plkst. 10.00 balsošanas dienā pieprasījumu par to iesniedz ne mazāk kā pieci locekļi.

7.   Par jebkuru pieprasījumu, ko iesniedz saskaņā ar šā panta 3., 4. un 6. punktu, atbild tā autors, un to var attiecīgi atsaukt jebkurā brīdī pirms balsojuma.

17. pants

Balsojumu skaidrojumi

Jebkurš loceklis par galīgo balsojumu var sniegt pusotras minūtes ilgu mutisku skaidrojumu vai arī rakstisku skaidrojumu, kas nepārsniedz 200 vārdu. Rakstiskos skaidrojumus saglabā arhīvā to oriģinālajā valodā.

18. pants

Asamblejas rezolūcijas

1.   Saskaņā ar 7. pantu Asambleja balso par pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos iekļautajiem rezolūciju priekšlikumiem.

2.   Saskaņā ar 7. pantu Asambleja atbilstīgā gadījumā balso arī par jebkuriem rezolūciju priekšlikumiem attiecībā uz neatliekamām tēmām.

3.   Priekšsēdētājs autorus, kuru rezolūcijas ir par līdzīgām neatliekamām tēmām, aicina panākt kompromisu. Pēc debatēm Asambleja balso par katru kompromisa rezolūciju un tās grozījumiem. Pēc tam, kad pieņemta kompromisa rezolūcija, citas par to pašu tēmu iesniegtās rezolūcijas zaudē spēku.

4.   Asamblejas pieņemtās rezolūcijas pārsūta Eiropas Komisijai un ĀKK un ES Ministru padomei, kā arī visām pārējām ieinteresētajām pusēm. Komisija un ĀKK un ES Ministru padome nākamajā Asamblejas sesijā ziņo par saistībā ar pieņemtajām rezolūcijām veiktajiem turpmākajiem pasākumiem.

19. pants

Grozījumi

1.   Grozījumus var iesniegt balsstiesīgs ĀKK valsts pārstāvis, politiskā grupa vai desmit locekļu. Grozījumiem jāattiecas uz tekstu, kas jāgroza, un tie jāiesniedz rakstveidā. Pamatojoties uz šiem kritērijiem, sanāksmes vadītājs lemj, vai grozījumi ir pieņemami.

2.   Grozījumu iesniegšanas termiņu paziņo sesijas sākumā.

3.   Balsošanā prioritāte ir grozījumiem, nevis tekstam, uz kuru tie attiecas.

4.   Ja par vienu un to pašu teksta daļu iesniegti divi vai vairāki grozījumi, vispirms balso par to grozījumu, kas visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta. Var ņemt vērā tikai tos mutiskos grozījumus, ar ko labo faktu vai valodas kļūdas. Par visiem pārējiem mutiskiem grozījumiem lemj Asambleja. Mutisko grozījumu neņem vērā, ja pret to, stāvot kājās, iebilst desmit locekļu.

20. pants

Jautājumi, uz kuriem sniedz rakstisku atbildi

1.   Jebkurš Asamblejas loceklis ĀKK un ES Ministru padomei vai Eiropas Komisijai var iesniegt jautājumus, uz kuriem jāsniedz rakstiskas atbildes.

2.   Jautājumus rakstveidā iesniedz Prezidijam, un, ja Prezidijs uzskata, ka tie ir pieņemami, tos attiecīgi pārsūta ĀKK un ES Ministru padomei vai Eiropas Komisijai. ĀKK un ES Ministru padomi vai Eiropas Komisiju lūdz sniegt rakstisku atbildi divu mēnešu laikā no dienas, kurā jautājums tām pārsūtīts.

3.   Jautājumus, uz kuriem sniegta atbilde, kopā ar atbildēm Eiropas Parlaments publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, savukārt ĀKK valstis — veidā, kādu katra no tām uzskata par atbilstīgu.

4.   Jautājumus, uz kuriem noteiktajā laika posmā nav atbildes, publicē tādā pašā veidā ar norādi, ka atbilde vēl nav sniegta.

21. pants

Jautājumu laiks

1.   Katrā sesijā Prezidija nolemtā laikā rīko jautājumu laiku ar ĀKK un ES Ministru padomi un Eiropas Komisiju, lai nodrošinātu abu šo iestāžu piedalīšanos visaugstākajā līmenī.

2.   Jebkurš Asamblejas loceklis var uzdot vienu jautājumu ĀKK un ES Ministru padomei un vienu jautājumu — Eiropas Komisijai. Par jautājumiem, kurus iesnieguši vairāki locekļi, vārdu dod tikai vienam.

3.   Jautājumus iesniedz rakstiski Prezidija noteiktajā termiņā.

4.   Neatliekamos gadījumos un ar to iestāžu piekrišanu, kurām jautājumi adresēti, līdzpriekšsēdētāji vai Prezidijs var izlemt par jautājuma iekļaušanu darba kārtībā pat tad, ja Prezidija noteiktais termiņš pagājis.

5.   Asamblejas līdzpriekšsēdētāji lemj par mutisko jautājumu pieņemamību. To reglamentē Partnerattiecību nolīguma darbības joma un saturs. Jautājumi par tematiem, kas jau iekļauti darba kārtībā apspriešanai ar attiecīgo iestādi, nav pieņemami. Jautājumus, kas atzīti par pieņemamiem, paziņo ĀKK un ES Ministru padomei vai Eiropas Komisijai. Līdzpriekšsēdētāji lemj par secību, kādā izskatīs jautājumus, uz kuriem sniedz mutisku atbildi. Līdzpriekšsēdētāji par savu lēmumu nekavējoties informē jautājuma iesniedzēju.

6.   Jautājumi nevar pārsniegt 100 vārdu. Jautājumam jābūt jautājuma, nevis apgalvojuma formā.

7.   Asambleja katrā sesijā paredz noteiktu laiku to jautājumu izskatīšanai, kuri uzdoti ĀKK un ES Ministru padomei un Eiropas Komisijai. Uz jautājumiem, kas paliek neatbildēti laika trūkuma dēļ, atbild rakstiski, ja vien jautājuma iesniedzējs neatsauc savu jautājumu.

8.   Uz jautājumu var atbildēt tikai iesniedzēja klātbūtnē vai arī tad, ja iesniedzējs līdz jautājumu laika sākumam līdzpriekšsēdētājiem rakstiski paziņojis sava aizstājēja vārdu.

9.   Ja nav ieradies ne jautājuma iesniedzējs, ne viņa aizstājējs, uz jautājumu sniedz rakstisku atbildi.

10.   ĀKK un ES Ministru padome vai Eiropas Komisija rakstiskas atbildes iesniedz iepriekš. Pamatjautājuma iesniedzējs var uzdot vienu īsu papildjautājumu, ja viņš ir ieradies, vai, pretējā gadījumā, jautājumu var uzdot viņa aizstājējs, taču ar nosacījumu, ka pamatjautājuma iesniedzējs pirms jautājumu laika sākšanās ir rakstiski paziņojis līdzpriekšsēdētājiem šā aizstājēja vārdu un uzvārdu. Sanāksmes vadītājs var noraidīt jebkuru jautājumu, kas neattiecas uz pamatjautājumu. Ja ir pietiekami daudz laika, pēc tam ĀKK un ES Ministru padomei vai Eiropas Komisijai var uzdot vēl citus jautājumus pēc brīvā mikrofona principa.

11.   Pēc vismaz desmit Asamblejas locekļu pieprasījuma ĀKK un ES Ministru padomes vai Eiropas Komisijas sniegtajai atbildei var sekot debates. Sanāksmes vadītājs nosaka minēto debašu ilgumu.

22. pants

ĀKK un ES Ministru padomes ziņojums par Partnerattiecību nolīguma īstenošanu

ĀKK un ES Ministru padomes ziņojumu par Partnerattiecību nolīguma īstenošanu, kurā, cita starpā, informē par pasākumiem Asamblejas pieņemto rezolūciju un ieteikumu īstenošanai, drukā visās oficiālajās valodās un izplata, lai Asambleja to varētu izmantot ikgadējās debatēs.

23. pants

Partnerattiecību nolīguma īstenošanas pārbaude

Neskarot 6. pantā minētos ziņojumus par reģioniem, Asambleja pēc Prezidija ierosinājuma var izraudzīties vienu līdzreferentu no ĀKK valsts un vienu — no ES, lai sagatavotu ziņojumu par kādu atsevišķu reģionu vai jebkuru citu jautājumu saistībā ar Partnerattiecību nolīguma īstenošanu.

24. pants

ĀKK un ES Ministru padomes lūgumi sniegt atzinumu

1.   Ja Asamblejai lūdz sniegt atzinumu par ĀKK un ES Ministru padomes lēmumu, lēmuma projektu, rezolūciju, ieteikumu vai atzinumu, šādu pieprasījumu iesniedz Prezidijā, kas jautājumu kopā ar ieteikumu nodod Asamblejai.

2.   Prezidijs var pieņemt galīgo lēmumu, ja ĀKK un ES Ministru padome paziņo, ka jautājums ir neatliekams.

25. pants

Pastāvīgās komitejas

1.   Asambleja izveido trīs pastāvīgās komitejas (23), kas attiecībā uz Partnerattiecību nolīguma īstenošanu atbild par šādām jomām:

| — | demokrātijas procesu veicināšana ar dialoga un apspriežu palīdzību; |
| --- | --- |

—

demokrātijas procesu veicināšana ar dialoga un apspriežu palīdzību;

| — | ekonomikas, finanšu un tirdzniecības jautājumi un Eiropas Attīstības fondu izmantošana; |
| --- | --- |

—

ekonomikas, finanšu un tirdzniecības jautājumi un Eiropas Attīstības fondu izmantošana;

| — | sociālie un vides jautājumi. |
| --- | --- |

—

sociālie un vides jautājumi.

2.   Atbilstoši Asamblejas darbības vispārējiem principiem pastāvīgās komitejas veido Asamblejas deputāti saskaņā ar 1. pantu, un tās darbojas, stingri ievērojot vienlīdzības principu.

3.   Pēc Prezidija ierosinājuma Asambleja pieņem pastāvīgo komiteju Reglamentu. Tas ir pievienots šī reglamenta pielikumā.

26. pants

Uzraudzības pagaidu komitejas

1.   Pēc Asamblejas ierosinājuma Prezidijs var izveidot uzraudzības pagaidu komitejas par īpašām tēmām saistībā ar Partnerattiecību nolīgumu vai jautājumiem, kurus šis nolīgums aptver. Vienlaicīgi var darboties ne vairāk kā divas šādas komitejas. Uzraudzības komitejām darbs jāpabeidz gada laikā.

2.   Šo komiteju kompetenci, sastāvu un pilnvaras nosaka Prezidijs.

27. pants

Semināri

1.   Lai veicinātu lielāku izpratni starp Eiropas Savienības un ĀKK valstu tautām, kā arī sabiedrības informētību par attīstības jautājumiem, Asambleja regulāri organizē seminārus gan Eiropas Savienības, gan ĀKK valstīs.

2.   Par semināru rīkošanu atbild Prezidijs un uz tiem jo īpaši uzaicina cilvēkus, kas var sniegt Asamblejai tiešu informāciju par tādiem notikumiem politikā, ekonomikā, sabiedrībā un kultūrā, kas uztrauc sabiedrību.

3.   Dienā pirms katras Asamblejas sesijas atklāšanas notiek līdz trim semināriem. Par katru semināru tā referents sniedz īsu mutisku ziņojumu sesijai, pēc kura iespējamas debates.

28. pants

Misijas un delegācijas

1.   Prezidijs var lemt par faktu vākšanas un izpētes misiju nosūtīšanu uz ĀKK valstīm vai ES dalībvalstīm, kā arī starptautiskajām organizācijām, ja to atļauj budžeta līdzekļi. Arī Prezidijs vai Apvienotā asambleja pēc attiecīgās valsts uzaicinājuma var lemt par apvienoto delegāciju nosūtīšanu prezidenta vai parlamenta vēlēšanu novērošanai, ja tiek garantēta drošība un Eiropas Parlamenta deputātu gadījumā tiek nodrošināta atbilstība Eiropas Parlamenta iekšējiem noteikumiem. Saskaņā ar 29. pantā noteikto ciešas sadarbības principu Prezidijs var arī nosūtīt delegācijas uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un sociālo partneru sanāksmēm pat tad, ja tās nenotiek Briselē.

Prezidijam un nākamajai Asamblejas sesijai iesniedz ziņojumu. Nākamajā Prezidija sanāksmē iekļauj paveiktā darba kontroli par ziņojumā ietvertajiem ieteikumiem.

2.   Līdzpriekšsēdētāji vai viņu vietnieki var Apvienotās parlamentārās asamblejas vārdā gan atsevišķi, gan kopīgi piedalīties augsta līmeņa sanāksmēs vai starptautisku parlamentāru struktūru sanāksmēs, uz kurām viņi ir aicināti saistībā ar saviem oficiālajiem pienākumiem. Veicot šādu misiju, ir jāpārstāv visa asambleja, un īstenotajām darbībām ir jāatspoguļo ĀKK un ES kopīgās intereses.

29. pants

Apspriedes ar pilsonisko sabiedrību

Asambleja veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka ĀKK un Eiropas Savienības valstis regulāri sazinās un apspriežas ar ĀKK un ES valstu ekonomikas un sociālo partneru pārstāvjiem, kā arī pārējiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, lai uzzinātu viņu viedokli par Partnerattiecību nolīguma mērķu īstenošanu. Šiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem ir iespēja apmeklēt reģionālās sanāksmes, pastāvīgo komiteju sanāksmes, kā arī piedalīties semināros. Prezidijs visos gadījumos pārbauda nosacījumus, ar kādiem šiem pārstāvjiem nosūta uzaicinājumus.

30. pants

Goda priekšsēdētājs

Pēc Prezidija ierosinājuma, kā arī izņēmuma gadījumos Asambleja goda priekšsēdētāja titulu var piešķirt kādam no iepriekšējiem līdzpriekšsēdētājiem. Ar šo goda nosaukumu Asambleja izsaka atzinību par izcilo attiecīgās personas darbu, ko tā Asamblejas labā veikusi savu pilnvaru laikā.

31. pants

Ģenerālsekretariāts

Eiropas Parlamenta ģenerālsekretārs un ĀKK valstu sekretariāta ģenerālsekretārs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai palīdzētu Asamblejai un nodrošinātu tās nevainojamu darbību. Viņi var izraudzīties kādu augstāku amatpersonu no to attiecīgajiem sekretariātiem, kura pārstāv tos kā Asamblejas līdzģenerālsekretārs. Viņi ir atbildīgi Prezidijam.

32. pants

Finanšu regula

Asambleja pieņem savu finanšu regulu, pamatojoties uz Prezidija priekšlikumiem.

33. pants

Reglamenta interpretācija

Sanāksmes vadītājs vai Prezidijs pēc viņa lūguma izlemj jautājumus, kas attiecas uz šā Reglamenta interpretāciju.

34. pants

Darba kārtības jautājumi

1.   Katrs loceklis var izteikt piezīmes par šā Reglamenta ievērošanu vai priekšlikumus par darba kārtību, tāpēc viņam vārdu dod vispirms. Piezīmes par Reglamenta neievērošanu vai procedūras priekšlikumu var izklāstīt ne ilgāk kā divas minūtes.

2.   Sanāksmes vadītājs pēc pieprasījuma var dot vārdu ne ilgāk kā divas minūtes vienam runātājam, kas iebilst pret priekšlikumiem.

3.   Nevienam citam runātājam vārdu vairs nedod.

4.   Sanāksmes vadītājs paziņo savu lēmumu attiecībā uz piezīmēm par Reglamenta ievērošanu. Pirms tam viņš var apspriesties ar Prezidiju.

35. pants

Reglamenta pārskatīšana

1.   Par Reglamenta grozījumiem Asambleja lemj, pamatojoties uz Prezidija priekšlikumiem un pēc apspriešanās ar Politikas lietu komiteju.

2.   Grozījumus pieņem tikai tad, ja par tiem nobalso lielākā daļa pārstāvju no abām Asamblejas grupām.

3.   Šā Reglamenta grozījumi stājas spēkā pirmajā sesijas dienā pēc tās sesijas, kad to pieņem, ja balsošanas laikā nav noteikts citādi.

I PIELIKUMS

Pastāvīgo komiteju kompetence, pienākumi, sastāvs un procedūras

1. pants

Ir trīs pastāvīgās parlamentārās komitejas, kurām ir turpmāk minētās pilnvaras un pienākumi.

| I. | POLITIKAS LIETU KOMITEJA

  Šī komiteja atbild par šādiem jautājumiem:






  1. | politiskais dialogs (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 8. pants), attīstība un organizatoriskie jautājumi; |
| --- | --- | --- |

I.

POLITIKAS LIETU KOMITEJA

Šī komiteja atbild par šādiem jautājumiem:

1.

politiskais dialogs (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 8. pants), attīstība un organizatoriskie jautājumi;

| 2. | cilvēktiesību, demokrātijas un labas valsts pārvaldes ievērošana un veicināšana (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 9. pants); |
| --- | --- |

2.

cilvēktiesību, demokrātijas un labas valsts pārvaldes ievērošana un veicināšana (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 9. pants);

| 3. | miera veidošanas politika un konfliktu novēršana un atrisināšana (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 11. pants); |
| --- | --- |

3.

miera veidošanas politika un konfliktu novēršana un atrisināšana (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 11. pants);

| 4. | migrācijas jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 13. pants); |
| --- | --- |

4.

migrācijas jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 13. pants);

| 5. | Asamblejas sakari ar attiecīgām starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

5.

Asamblejas sakari ar attiecīgām starptautiskām organizācijām.

Saskaņā ar Asamblejas Reglamenta 28. pantu šī komiteja saskaņos faktu vākšanas un izpētes misiju darbu, īpaši vēlēšanu novērošanas misiju darbu.

| II. | EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

  Šī komiteja atbild par šādiem jautājumiem:






  1. | ekonomikas attīstība un tirdzniecības sadarbība, kā arī attīstības un partnerības iespēju veicināšana; |
| --- | --- | --- |

II.

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

Šī komiteja atbild par šādiem jautājumiem:

1.

ekonomikas attīstība un tirdzniecības sadarbība, kā arī attīstības un partnerības iespēju veicināšana;

| 2. | makroekonomikas un strukturālās reformas, ekonomikas nozaru attīstība un tūrisms (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 22. līdz 24. pants); |
| --- | --- |

2.

makroekonomikas un strukturālās reformas, ekonomikas nozaru attīstība un tūrisms (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 22. līdz 24. pants);

| 3. | jauni ĀKK un ES tirdzniecības nolīgumi, pieeja tirgum un pakāpeniska ĀKK valstu iekļaušana pasaules ekonomikā (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 34. līdz 37. pants); |
| --- | --- |

3.

jauni ĀKK un ES tirdzniecības nolīgumi, pieeja tirgum un pakāpeniska ĀKK valstu iekļaušana pasaules ekonomikā (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 34. līdz 37. pants);

| 4. | tirdzniecība un darba standarti (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 50. pants); |
| --- | --- |

4.

tirdzniecība un darba standarti (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 50. pants);

| 5. | lauku attīstība, zivsaimniecība un pārtikas nekaitīgums (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 53. un 54. pants); |
| --- | --- |

5.

lauku attīstība, zivsaimniecība un pārtikas nekaitīgums (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 53. un 54. pants);

| 6. | visi jautājumi par sadarbību attīstības finansēšanai, tostarp Eiropas Attīstības fondu pasākumu īstenošanas kontrole. |
| --- | --- |

6.

visi jautājumi par sadarbību attīstības finansēšanai, tostarp Eiropas Attīstības fondu pasākumu īstenošanas kontrole.

| III. | SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

  Šī komiteja atbild par šādiem jautājumiem:






  1. | sabiedrības un indivīda attīstība; |
| --- | --- | --- |

III.

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

Šī komiteja atbild par šādiem jautājumiem:

1.

sabiedrības un indivīda attīstība;

| 2. | sociālā infrastruktūra un pakalpojumi, tostarp veselības un izglītības jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 25. pants); |
| --- | --- |

2.

sociālā infrastruktūra un pakalpojumi, tostarp veselības un izglītības jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 25. pants);

| 3. | jaunatnes un kultūras jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 26. un 27. pants); |
| --- | --- |

3.

jaunatnes un kultūras jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 26. un 27. pants);

| 4. | ar dzimumu saistīti jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 31. pants); |
| --- | --- |

4.

ar dzimumu saistīti jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 31. pants);

| 5. | vide un dabas resursi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 32. pants). |
| --- | --- |

5.

vide un dabas resursi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 32. pants).

2. pants

1.   Visiem Asamblejas locekļiem ir tiesības būt kādā no pastāvīgajām komitejām.

2.   Komitejās darbojas 52 locekļu, un tajās ir vienāds skaits Eiropas Parlamenta deputātu, no vienas puses, un ĀKK valstu parlamentu deputātu, no otras puses. Ja ĀKK valstu skaits pieaug, proporcionāli palielinās arī vietu skaits pastāvīgajās komitejās.

3.   Ar komitejas Prezidija uzaicinājumu locekļi padomdevēja statusā var apmeklēt arī to komiteju sanāksmes, kurās viņi nedarbojas, vai arī gadījumā, ja diskusijas tēma attiecas uz viņu valsti vai reģionu.

4.   Tiem pārstāvjiem, kas nav Parlamenta deputāti, ļauj piedalīties sanāksmēs tikai tad, ja diskusijas tēma attiecas uz viņu valsti, taču viņiem nav balsstiesību.

5.   Ja vien komiteja nelemj citādi, visas sanāksmes ir atklātas.

3. pants

1.   Komiteju sastāvam pēc iespējas jāatspoguļo Asamblejas sastāvs.

2.   Komitejas no savu locekļu vidus ievēlē komitejas Prezidiju uz vienu gadu.

3.   Komitejas Prezidija sastāvā ir divi līdzpriekšsēdētāji (viens Eiropas Parlamenta pārstāvis un viens ĀKK valstu pārstāvis) un četri līdzpriekšsēdētāju vietnieki (divi pārstāvji no ĀKK valstīm un divi Eiropas Parlamenta pārstāvji).

4.   Komitejas kopīgi vada Eiropas Parlamenta deputāts un ĀKK valsts parlamenta deputāts.

5.   Saskaņā ar Reglamenta 2. pantu komitejas var iecelt referentus, lai izskatītu īpašus jautājumus, kas ir to kompetencē, un sagatavotu ziņojumus, ko iesniedz Asamblejai ar Prezidija atļauju.

Ziņojumos iekļautajiem rezolūciju priekšlikumiem var pievienot paskaidrojumu, kas nedrīkst pārsniegt četras lappuses.

6.   Pastāvīgās komitejas, nesagatavojot paziņojumu, var izskatīt citus darba kārtības jautājumus un rakstiski darīt zināmu Prezidijam to, ka šie jautājumi ir apspriesti.

7.   Saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma 17. panta 3. punktu Komitejas arī veicina dialogu ar nevalstiskajiem dalībniekiem, īpaši ar uzklausīšanu palīdzību.

8.   Komitejas par savu darbību ziņo Asamblejai.

4. pants

1.   Komiteju sesijas sasauc līdzpriekšsēdētāji, un tās notiek ne vairāk kā četras reizes gadā, un divas no tām — Asamblejas sesijas laikā.

2.   Jebkurš deputāts var iesniegt grozījumus izskatīšanai komitejā. Attiecībā uz kārtību komitejas sanāksmēm mutatis mutandis piemēro Asamblejas Reglamenta 3. pantu (pārējo iestāžu dalība), 4. pantu (novērotāji), 8. pantu (kvorums), 9. pantu (sanāksmju vadīšana), 16. pantu (balsstiesības un balsošanas veidi) un 29. pantu (apspriedes ar pilsonisko sabiedrību).

II PIELIKUMS

Tekstu garums

Uz tulkošanai un pavairošanai iesniegtajiem tekstiem attiecas šādi maksimālie ierobežojumi:

| — | paskaidrojumi, sagatavošanas darba dokumenti un faktu vākšanas komandējumu ziņojumi — sešas lappuses; |
| --- | --- |

—

paskaidrojumi, sagatavošanas darba dokumenti un faktu vākšanas komandējumu ziņojumi — sešas lappuses;

| — | ziņojumos iekļauto rezolūciju priekšlikumi un steidzami jautājumi — četras lappuses, ieskaitot apsvērumus, bet neieskaitot norādes. |
| --- | --- |

—

ziņojumos iekļauto rezolūciju priekšlikumi un steidzami jautājumi — četras lappuses, ieskaitot apsvērumus, bet neieskaitot norādes.

Ar lappusi saprot 1 500 iespiestas rakstu zīmes garu tekstu (bez atstarpēm).

Šo pielikumu var grozīt ar vienkāršu Prezidija lēmumu.

III PIELIKUMS

Politisko grupu sanāksmes

Eiropas Parlamenta politiskās grupas, kā arī Eiropas Parlamenta deputāti un ĀKK valstu parlamentu deputāti atbilstoši savai politiskajai piederībai var pulcēties sanāksmēs Asamblejas sesiju laikā, taču šādas sanāksmes nedrīkst rīkot vienlaikus ar pašas Asamblejas sanāksmēm. Šādās deputātu sanāksmēs nodrošina mutisko tulkošanu.

IV PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta noteikumi par mutisko un rakstisko tulkošanu (šā Reglamenta 11. pants)

Mutiskā un rakstiskā tulkošana (24)

| a) | Ikvienā sanāksmē, kas organizēta Eiropas Parlamenta parastajās darba vietās,






  (i) | mutisko tulkošanu nodrošina visās tajās valodās, kas ir darba valodas klātesošajiem Apvienotās parlamentārās asamblejas dalībniekiem no Eiropas Savienības puses; |
| --- | --- | --- |

a)

Ikvienā sanāksmē, kas organizēta Eiropas Parlamenta parastajās darba vietās,

(i)

mutisko tulkošanu nodrošina visās tajās valodās, kas ir darba valodas klātesošajiem Apvienotās parlamentārās asamblejas dalībniekiem no Eiropas Savienības puses;

| (ii) | par klātesošiem šā punktā nozīmē uzskata tos deputātus, kuri piedalās visās asamblejas sesijas sēdēs, kā arī Prezidija sanāksmēs un to pastāvīgo komiteju sanāksmēs, kurās tie darbojas; |
| --- | --- |

(ii)

par klātesošiem šā punktā nozīmē uzskata tos deputātus, kuri piedalās visās asamblejas sesijas sēdēs, kā arī Prezidija sanāksmēs un to pastāvīgo komiteju sanāksmēs, kurās tie darbojas;

| (iii) | rakstisko tulkošanu attiecībā uz minētajām sanāksmēm nodrošina angļu un franču valodā. |
| --- | --- |

(iii)

rakstisko tulkošanu attiecībā uz minētajām sanāksmēm nodrošina angļu un franču valodā.

| (b) | Ikvienā sanāksmē, kas organizēta ārpus Eiropas Parlamenta parastajām darba vietām,






  (i) | mutisko tulkošanu ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā parasti nodrošina angļu, franču, vācu, spāņu, itāļu un portugāļu valodā; izņēmuma gadījumos var apsvērt iespēju īpašās sanāksmēs nodrošināt mutisko tulkošanu citās valodās (piemēram, Padomes prezidējošās valsts valodā).
  Ja divas nedēļas pirms paredzētās sanāksmes ir skaidrs, ka tajā piedalīsies mazāk nekā trīs kādā no šīm valodām runājošu deputātu, mutisko tulkošanu attiecīgajā valodā nenodrošina.
  Piedalīšanos sanāksmēs pierāda ar šādiem dokumentiem:






  — | sanāksmēs ārpus Eiropas Savienības robežām: pamatojoties uz Eiropas Parlamenta akreditētā ceļojumu aģentūrā rezervētu aviobiļeti, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Ikvienā sanāksmē, kas organizēta ārpus Eiropas Parlamenta parastajām darba vietām,

(i)

mutisko tulkošanu ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā parasti nodrošina angļu, franču, vācu, spāņu, itāļu un portugāļu valodā; izņēmuma gadījumos var apsvērt iespēju īpašās sanāksmēs nodrošināt mutisko tulkošanu citās valodās (piemēram, Padomes prezidējošās valsts valodā).

Ja divas nedēļas pirms paredzētās sanāksmes ir skaidrs, ka tajā piedalīsies mazāk nekā trīs kādā no šīm valodām runājošu deputātu, mutisko tulkošanu attiecīgajā valodā nenodrošina.

Piedalīšanos sanāksmēs pierāda ar šādiem dokumentiem:

—

sanāksmēs ārpus Eiropas Savienības robežām: pamatojoties uz Eiropas Parlamenta akreditētā ceļojumu aģentūrā rezervētu aviobiļeti,

| — | attiecībā uz sanāksmēm Eiropas Savienībā — pamatojoties uz politisko grupu iesniegtiem sarakstiem Eiropas Savienības līdzsekretariātā, kā arī uzrādot rezervētu transporta biļeti un/vai viesnīcas rezervāciju; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz sanāksmēm Eiropas Savienībā — pamatojoties uz politisko grupu iesniegtiem sarakstiem Eiropas Savienības līdzsekretariātā, kā arī uzrādot rezervētu transporta biļeti un/vai viesnīcas rezervāciju;

| (ii) | sanāksmei sākoties, to mutiski tulko visās paredzētajās valodās, pat ja attiecīgajā sanāksmē kādā no šīm valodām runājošu deputātu ir mazāk nekā trīs; |
| --- | --- |

(ii)

sanāksmei sākoties, to mutiski tulko visās paredzētajās valodās, pat ja attiecīgajā sanāksmē kādā no šīm valodām runājošu deputātu ir mazāk nekā trīs;

| (iii) | ja pēc i) apakšpunkta noteikumu piemērošanas uzņēmējvalsts valoda nav viena no Apvienotās parlamentārās asamblejas sesijā pārstāvētajām valodām, kurām nodrošina mutisko tulkojumu, aktīvu un pasīvu mutisko tulkošanu šajā valodā tomēr var nodrošināt papildus, taču ar noteikumu, ka tā ir viena no Eiropas Savienības oficiālajām valodām; |
| --- | --- |

(iii)

ja pēc i) apakšpunkta noteikumu piemērošanas uzņēmējvalsts valoda nav viena no Apvienotās parlamentārās asamblejas sesijā pārstāvētajām valodām, kurām nodrošina mutisko tulkojumu, aktīvu un pasīvu mutisko tulkošanu šajā valodā tomēr var nodrošināt papildus, taču ar noteikumu, ka tā ir viena no Eiropas Savienības oficiālajām valodām;

| (iv) | rakstisko tulkošanu attiecībā uz minētajām sanāksmēm nodrošina angļu un franču valodā. |
| --- | --- |

(iv)

rakstisko tulkošanu attiecībā uz minētajām sanāksmēm nodrošina angļu un franču valodā.

---

(1)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2013. gada 27. novembrī Adisabebā (Etiopijā).

1

(2)  http://en.wikipedia.org/wiki/African_Union_Convention_on_Preventing_and_Combating_Corruption-cite_note-1#cite_note-1

2

(3)  COM(2006)0421.

3

(4)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2013. gada 27. novembrī Adisabebā (Etiopijā).

4

(5)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

5

(6)  OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.

6

(7)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

7

(8)  OV C 327, 10.11.2011., 11. lpp.

8

(9)  http://www.acp.int/content/outcome-documents-7th-summit-acp-heads-state-and- government-and-96th-acp-council-ministers

9

(10)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

10

(11)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/34428351.pdf

11

(12)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/130243.pdf

12

(13)  http://ssc.undp.org/content/dam/ssc/documents/HLC%20Reports/Framework%20of%20Operational%20Guidelines_all%20languages/SSC%2017_3E.pdf

13

(14)  Galīgais ziņojums (2011. gads), 4.5.2011.

14

(15)  Galīgais dokuments (2012. gads), 20.3.2012.

15

(16)  http://www.oecd.org/dac/dac-global-relations/dialogue-triangular-cooperation.htm

16

(17)  A/RES/64/222 A-RES-64-222f.doc

17

(18)  http://www.undp.org/content/dam/undp/library/corporate/Executive%20Board/2013/English/B-11712E-2013-JBM-Leveraging%20South-South%20cooperation%20and%20triangular%20cooperation.pdf

18

(19)  COM(2011)0840, 7.12.2011.

19

(20)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2013. gada 27. novembrī Adisabebā (Etiopijā).

20

(21)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2013. gada 27. novembrī Adisabebā (Etiopijā).

21

(22)  Sk. IV pielikumu.

22

(23)  Sīkākus noteikumus sk. I pielikumā.

23

(24)  Skatīt arī Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību, īpaši tā 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu.

24

---