# Europeiska unionens C 68E/2014

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.CE2014.068.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 68E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 57 årgången7 mars 2014 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.CE2014.068.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 68E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

57 årgången7 mars 2014

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2012–2013Sammanträdet den 23 oktober 2012Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 10 E, 15.1.2013.
  De texter som antogs den 23 oktober 2012 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2010 har offentliggjorts i EUT L 350, 20.12.2012.
  ANTAGNA TEXTER |
| | Tisdagen den 23 oktober 2012 |
| 2014/C 068E/01 | Den fleråriga budgetramen 2014–2020Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 i syfte att uppnå ett positivt resultat av förfarandet för godkännande av den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (COM(2011)0398 – COM(2012)0388 – 2011/0177(APP)) | 1 |
| 2014/C 068E/02 | Förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej MagnitskijEuropaparlamentets rekommendation till rådet av den 23 oktober 2012 om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij (2012/2142(INI)) | 13 |
| 2014/C 068E/03 | Genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrumEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum (2012/2005(INI)) | 15 |
| 2014/C 068E/04 | Passagerares rättigheter inom alla transportsättEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om passagerares rättigheter inom alla transportsätt (2012/2067(INI)) | 21 |
| 2014/C 068E/05 | Framtiden för EU:s utvecklingspolitikEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om en agenda för förändring: framtiden för EU:s utvecklingspolitik (2012/2002(INI)) | 30 |
| 2014/C 068E/06 | Små och medelstora företag: konkurrenskraft och affärsmöjligheterEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om små och medelstora företag: konkurrenskraft och affärsmöjligheter (2012/2042(INI)) | 40 |
| 2014/C 068E/07 | Handel och ekonomiska förbindelser med Förenta staternaEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om handel och ekonomiska förbindelser med Förenta staterna (2012/2149(INI)) | 53 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

EuropaparlamentetSESSIONEN 2012–2013Sammanträdet den 23 oktober 2012Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 10 E, 15.1.2013.
  De texter som antogs den 23 oktober 2012 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2010 har offentliggjorts i EUT L 350, 20.12.2012.
  ANTAGNA TEXTER

De texter som antogs den 23 oktober 2012 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2010 har offentliggjorts i EUT L 350, 20.12.2012.

Tisdagen den 23 oktober 2012

2014/C 068E/01

Den fleråriga budgetramen 2014–2020Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 i syfte att uppnå ett positivt resultat av förfarandet för godkännande av den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (COM(2011)0398 – COM(2012)0388 – 2011/0177(APP))

1

2014/C 068E/02

Förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej MagnitskijEuropaparlamentets rekommendation till rådet av den 23 oktober 2012 om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij (2012/2142(INI))

13

2014/C 068E/03

Genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrumEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum (2012/2005(INI))

15

2014/C 068E/04

Passagerares rättigheter inom alla transportsättEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om passagerares rättigheter inom alla transportsätt (2012/2067(INI))

21

2014/C 068E/05

Framtiden för EU:s utvecklingspolitikEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om en agenda för förändring: framtiden för EU:s utvecklingspolitik (2012/2002(INI))

30

2014/C 068E/06

Små och medelstora företag: konkurrenskraft och affärsmöjligheterEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om små och medelstora företag: konkurrenskraft och affärsmöjligheter (2012/2042(INI))

40

2014/C 068E/07

Handel och ekonomiska förbindelser med Förenta staternaEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om handel och ekonomiska förbindelser med Förenta staterna (2012/2149(INI))

53

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 23 oktober 2012 |
| 2014/C 068E/08 | Begäran om upphävande av Martin Ehrenhausers immunitetEuropaparlamentets beslut av den 23 oktober 2012 om begäran om upphävande av Martin Ehrenhausers immunitet (2012/2152(IMM)) | 61 |
| 2014/C 068E/09 | Europeiska unionens budget för budgetåret 2013 - alla avsnittEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 (12749/2012 – C7-0233/2012 – 2012/2092(BUD)) | 63 |
| 2014/C 068E/10 | Valbarhet till ett utskottspresidium (tolkning av artikel 191.1 i arbetsordningen)Europaparlamentets beslut av den 23 oktober 2012 om valbarhet till ett utskottspresidium (tolkning av artikel 191.1 i arbetsordningen) | 77 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 23 oktober 2012

2014/C 068E/08

Begäran om upphävande av Martin Ehrenhausers immunitetEuropaparlamentets beslut av den 23 oktober 2012 om begäran om upphävande av Martin Ehrenhausers immunitet (2012/2152(IMM))

61

2014/C 068E/09

Europeiska unionens budget för budgetåret 2013 - alla avsnittEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 (12749/2012 – C7-0233/2012 – 2012/2092(BUD))

63

2014/C 068E/10

Valbarhet till ett utskottspresidium (tolkning av artikel 191.1 i arbetsordningen)Europaparlamentets beslut av den 23 oktober 2012 om valbarhet till ett utskottspresidium (tolkning av artikel 191.1 i arbetsordningen)

77

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 23 oktober 2012 |
| 2014/C 068E/11 | Egna medel grundade på mervärdesskatt *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till rådets förordning om metoder och förfaranden för tillhandahållande av egna medel grundade på mervärdesskatt (COM(2011)0737 – C7-0504/2011 – 2011/0333(CNS)) | 78 |
| 2014/C 068E/12 | Finansiella bestämmelser för unionens årliga budget ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella bestämmelser för unionens årliga budget (KOM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD)) | 80 |
| P7_TC1-COD(2010)0395Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 oktober 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr .../2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 | 81 |
| Bilaga till lagstiftningsresolutionen | 81 |
| 2014/C 068E/13 | Ändringsbudget nr 4/2012: egna medel, riskdelningsinstrument, EuroGlobeEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – Kommissionen (14059/2012 – C7-0305/2012 – 2012/2127(BUD)) | 82 |
| 2014/C 068E/14 | Skogsodlingsmaterial ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2008/971/EG vad gäller införande av skogsodlingsmaterial i kategorin individutvalt i tillämpningsområdet för det beslutet och uppdatering av namnen på de myndigheter som ansvarar för godkännande och kontroll av produktionen (COM(2012)0355 – C7-0175/2012 – (2012/0172(COD)) | 84 |
| P7_TC1-COD(2012)0172Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 oktober 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2012/EU om ändring av rådets beslut 2008/971/EG i syfte att införa skogsodlingsmaterial i kategorin individutvalt och uppdatera namnen på de myndigheter som ansvarar för godkännande och kontroll av produktionen | 85 |
| 2014/C 068E/15 | Europaåret för medborgarna (2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europaåret för medborgarna (2013) (COM(2011)0489 – C7-0217/2011 – 2011/0217(COD)) | 85 |
| P7_TC1-COD(2011)0217Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 oktober 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2012/EU om Europaåret för medborgarna (2013) | 86 |
| 2014/C 068E/16 | Nomineringen av Leonard Orban till ämbetet som ledamot av revisionsrättenEuropaparlamentets beslut av den 23 oktober 2012 om nomineringen av Leonard Orban till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0153/2012 – 2012/0805(NLE)) | 86 |
| 2014/C 068E/17 | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2012/001 IE/Talk TalkEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/001 IE/Talk Talk från Irland) (COM(2012)0423 – C7-0204/2012 – 2012/2157(BUD)) | 87 |
| BILAGA | 90 |
| 2014/C 068E/18 | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/015/SE/AstraZenecaEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/015/SE/AstraZeneca från Sverige) (COM(2012)0396 – C7-0191/2012 – 2012/2155(BUD)) | 90 |
| BILAGA | 93 |
| 2014/C 068E/19 | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/019 ES/Galicia MetalEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/019 ES/Galicia Metal i Spanien). (COM(2012)0451 – C7-0214/2012 – 2012/2160(BUD)) | 93 |
| BILAGA | 96 |
| 2014/C 068E/20 | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/009 NL/GelderlandEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/009 NL/Gelderland Construction 41 från Nederländerna) (COM(2012)0395 – C7-0190/2012 – 2012/2154(BUD)) | 96 |
| BILAGA | 99 |
| 2014/C 068E/21 | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/021 NL/ZalcoEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/021 NL/Zalco från Nederländerna) (COM(2012)0450 – C7-0220/2012 – 2012/2164(BUD)) | 100 |
| BILAGA | 103 |
| 2014/C 068E/22 | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2010/015 FR/PeugeotEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/015 FR/Peugeot från Frankrike) (COM(2012)0461 – C7-0222/2012 – 2012/2165(BUD)) | 103 |
| BILAGA | 106 |
| 2014/C 068E/23 | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2012/003 DK/VestasEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/003 DK/Vestas från Danmark) (COM(2012)0502 – C7-0292/2012 – 2012/2228(BUD)) | 106 |
| BILAGA | 109 |
| 2014/C 068E/24 | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2012/002 DE/ManrolandEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/002 DE/Manroland från Tyskland) (COM(2012)0493 – C7-0294/2012 – 2012/2230(BUD)) | 109 |
| BILAGA | 112 |
| 2014/C 068E/25 | Gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (COM(2011)0704 – C7-0395/2011 – 2011/0310(COD)) | 112 |
| P7_TC1-COD(2011)0310Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 oktober 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden | 113 |
| 2014/C 068E/26 | Minimikrav på utbildning för sjöfolk ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk (COM(2011)0555 – C7-0246/2011 – 2011/0239(COD)) | 118 |
| P7_TC1-COD(2011)0239Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 oktober 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/.../EU om ändring av direktiv 2008/106/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk | 119 |
| 2014/C 068E/27 | Protokoll till Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering EG/Israel om bedömning av överensstämmelse och godtagande av industriprodukter (CAA) ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan, om bedömning av överensstämmelse och godtagande av industriprodukter (CAA) (12428/2012 – C7-0205/2012 – 2009/0155(NLE)) | 119 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 23 oktober 2012

2014/C 068E/11

Egna medel grundade på mervärdesskatt *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till rådets förordning om metoder och förfaranden för tillhandahållande av egna medel grundade på mervärdesskatt (COM(2011)0737 – C7-0504/2011 – 2011/0333(CNS))

78

2014/C 068E/12

Finansiella bestämmelser för unionens årliga budget ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella bestämmelser för unionens årliga budget (KOM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD))

80

P7_TC1-COD(2010)0395Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 oktober 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr .../2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002

81

Bilaga till lagstiftningsresolutionen

81

2014/C 068E/13

Ändringsbudget nr 4/2012: egna medel, riskdelningsinstrument, EuroGlobeEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – Kommissionen (14059/2012 – C7-0305/2012 – 2012/2127(BUD))

82

2014/C 068E/14

Skogsodlingsmaterial ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2008/971/EG vad gäller införande av skogsodlingsmaterial i kategorin individutvalt i tillämpningsområdet för det beslutet och uppdatering av namnen på de myndigheter som ansvarar för godkännande och kontroll av produktionen (COM(2012)0355 – C7-0175/2012 – (2012/0172(COD))

84

P7_TC1-COD(2012)0172Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 oktober 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2012/EU om ändring av rådets beslut 2008/971/EG i syfte att införa skogsodlingsmaterial i kategorin individutvalt och uppdatera namnen på de myndigheter som ansvarar för godkännande och kontroll av produktionen

85

2014/C 068E/15

Europaåret för medborgarna (2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europaåret för medborgarna (2013) (COM(2011)0489 – C7-0217/2011 – 2011/0217(COD))

85

P7_TC1-COD(2011)0217Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 oktober 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2012/EU om Europaåret för medborgarna (2013)

86

2014/C 068E/16

Nomineringen av Leonard Orban till ämbetet som ledamot av revisionsrättenEuropaparlamentets beslut av den 23 oktober 2012 om nomineringen av Leonard Orban till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0153/2012 – 2012/0805(NLE))

86

2014/C 068E/17

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2012/001 IE/Talk TalkEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/001 IE/Talk Talk från Irland) (COM(2012)0423 – C7-0204/2012 – 2012/2157(BUD))

87

BILAGA

90

2014/C 068E/18

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/015/SE/AstraZenecaEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/015/SE/AstraZeneca från Sverige) (COM(2012)0396 – C7-0191/2012 – 2012/2155(BUD))

90

BILAGA

93

2014/C 068E/19

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/019 ES/Galicia MetalEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/019 ES/Galicia Metal i Spanien). (COM(2012)0451 – C7-0214/2012 – 2012/2160(BUD))

93

BILAGA

96

2014/C 068E/20

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/009 NL/GelderlandEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/009 NL/Gelderland Construction 41 från Nederländerna) (COM(2012)0395 – C7-0190/2012 – 2012/2154(BUD))

96

BILAGA

99

2014/C 068E/21

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/021 NL/ZalcoEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/021 NL/Zalco från Nederländerna) (COM(2012)0450 – C7-0220/2012 – 2012/2164(BUD))

100

BILAGA

103

2014/C 068E/22

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2010/015 FR/PeugeotEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/015 FR/Peugeot från Frankrike) (COM(2012)0461 – C7-0222/2012 – 2012/2165(BUD))

103

BILAGA

106

2014/C 068E/23

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2012/003 DK/VestasEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/003 DK/Vestas från Danmark) (COM(2012)0502 – C7-0292/2012 – 2012/2228(BUD))

106

BILAGA

109

2014/C 068E/24

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2012/002 DE/ManrolandEuropaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/002 DE/Manroland från Tyskland) (COM(2012)0493 – C7-0294/2012 – 2012/2230(BUD))

109

BILAGA

112

2014/C 068E/25

Gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (COM(2011)0704 – C7-0395/2011 – 2011/0310(COD))

112

P7_TC1-COD(2011)0310Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 oktober 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden

113

2014/C 068E/26

Minimikrav på utbildning för sjöfolk ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk (COM(2011)0555 – C7-0246/2011 – 2011/0239(COD))

118

P7_TC1-COD(2011)0239Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 oktober 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/.../EU om ändring av direktiv 2008/106/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk

119

2014/C 068E/27

Protokoll till Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering EG/Israel om bedömning av överensstämmelse och godtagande av industriprodukter (CAA) ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan, om bedömning av överensstämmelse och godtagande av industriprodukter (CAA) (12428/2012 – C7-0205/2012 – 2009/0155(NLE))

119

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet SESSIONEN 2012–2013 Sammanträdet den 23 oktober 2012 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 10 E, 15.1.2013. De texter som antogs den 23 oktober 2012 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2010 har offentliggjorts i EUT L 350, 20.12.2012. ANTAGNA TEXTER

Tisdagen den 23 oktober 2012

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/1

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Den fleråriga budgetramen 2014–2020

P7_TA(2012)0360

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 i syfte att uppnå ett positivt resultat av förfarandet för godkännande av den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (COM(2011)0398 – COM(2012)0388 – 2011/0177(APP))

2014/C 68 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 311 och 312 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 311 och 312 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 29 juni 2011 och kommissionens ändrade förslag av den 6 juli 2012 till rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2014-2020 (COM(2011)0398 och COM(2012)0388), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 29 juni 2011 och kommissionens ändrade förslag av den 6 juli 2012 till rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2014-2020 (COM(2011)0398 och COM(2012)0388),

| — | med beaktande av kommissionens utkast av den 29 juni 2011 till ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (COM(2011)0403), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens utkast av den 29 juni 2011 till ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (COM(2011)0403),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 29 juni 2011 om en budget för Europa 2020 (COM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 29 juni 2011 om en budget för Europa 2020 (COM(2011)0500),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 27 april 2010 om hur det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning har fungerat (COM(2010)0185), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 27 april 2010 om hur det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning har fungerat (COM(2010)0185),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2007 om framtiden för Europeiska unionens egna medel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2007 om framtiden för Europeiska unionens egna medel (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011 om investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011 om investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2012 om den fleråriga budgetramen och egna medel (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2012 om den fleråriga budgetramen och egna medel (3),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet om frågor i samband med den fleråriga budgetramen som är bifogat de reviderade finansiella bestämmelserna för unionens allmänna budget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet om frågor i samband med den fleråriga budgetramen som är bifogat de reviderade finansiella bestämmelserna för unionens allmänna budget,

| — | med beaktande av artikel 81.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 81.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av interimsbetänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel, budgetkontrollutskottet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, fiskeriutskottet, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för konstitutionella frågor samt utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0313/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av interimsbetänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel, budgetkontrollutskottet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, fiskeriutskottet, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för konstitutionella frågor samt utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0313/2012), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 312.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska rådet i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande anta en förordning om fastställande av den fleråriga budgetramen. Rådet ska besluta med enhällighet efter godkännande av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 312.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska rådet i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande anta en förordning om fastställande av den fleråriga budgetramen. Rådet ska besluta med enhällighet efter godkännande av Europaparlamentet.

| B. | Enligt artikel 310.1 i EUF-fördraget måste alla EU:s inkomst- och utgiftsposter visas i budgeten. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 310.1 i EUF-fördraget måste alla EU:s inkomst- och utgiftsposter visas i budgeten.

| C. | I enlighet med artikel 295 i EUF-fördraget ska Europaparlamentet, rådet och kommissionen samråda och i samförstånd reglera formerna för sitt samarbete, och för detta ändamål ska ett interinstitutionellt avtal ingås för att förbättra det årliga budgetförfarandet och det interinstitutionella samarbetet i budgetfrågor. |
| --- | --- |

C.

I enlighet med artikel 295 i EUF-fördraget ska Europaparlamentet, rådet och kommissionen samråda och i samförstånd reglera formerna för sitt samarbete, och för detta ändamål ska ett interinstitutionellt avtal ingås för att förbättra det årliga budgetförfarandet och det interinstitutionella samarbetet i budgetfrågor.

| D. | I artikel 312.5 i EUF-fördraget uppmanas Europaparlamentet, rådet och kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att underlätta antagandet av budgetramen. |
| --- | --- |

D.

I artikel 312.5 i EUF-fördraget uppmanas Europaparlamentet, rådet och kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att underlätta antagandet av budgetramen.

| E. | Enligt artikel 311 i EUF-fördraget ska unionen se till att den har nödvändiga medel för att nå sina mål och genomföra sin politik, och den ska helt finansieras av egna medel. Rådet måste höra parlamentet innan det antar ett nytt beslut om reformen av systemet för egna medel, och måste även inhämta parlamentets godkännande innan det antar en förordning om åtgärder för att genomföra systemet för egna medel. |
| --- | --- |

E.

Enligt artikel 311 i EUF-fördraget ska unionen se till att den har nödvändiga medel för att nå sina mål och genomföra sin politik, och den ska helt finansieras av egna medel. Rådet måste höra parlamentet innan det antar ett nytt beslut om reformen av systemet för egna medel, och måste även inhämta parlamentets godkännande innan det antar en förordning om åtgärder för att genomföra systemet för egna medel.

| F. | Detta kommer att vara första gången som en förordning om den fleråriga budgetramen antas enligt de nya bestämmelserna i Lissabonfördraget, vilket därför innebär nya samarbetsarrangemang mellan institutionerna på ett sätt som kombinerar ett effektivt beslutsfattande med respekt för befogenheterna enligt fördraget. |
| --- | --- |

F.

Detta kommer att vara första gången som en förordning om den fleråriga budgetramen antas enligt de nya bestämmelserna i Lissabonfördraget, vilket därför innebär nya samarbetsarrangemang mellan institutionerna på ett sätt som kombinerar ett effektivt beslutsfattande med respekt för befogenheterna enligt fördraget.

| G. | Genom Lissabonfördraget ges Europeiska unionen betydande nya befogenheter, till exempel inom områdena yttre åtgärder (artikel 27.3 i EUF-fördraget), idrott (artikel 165 i EUF-fördraget), rymden (artikel 189 i EUF-fördraget), klimatförändring (artikel 191 i EUF-fördraget), energi (artikel 194 i EUF-fördraget), turism (artikel 195 i EUF-fördraget) och civilskydd (artikel 196 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

G.

Genom Lissabonfördraget ges Europeiska unionen betydande nya befogenheter, till exempel inom områdena yttre åtgärder (artikel 27.3 i EUF-fördraget), idrott (artikel 165 i EUF-fördraget), rymden (artikel 189 i EUF-fördraget), klimatförändring (artikel 191 i EUF-fördraget), energi (artikel 194 i EUF-fördraget), turism (artikel 195 i EUF-fördraget) och civilskydd (artikel 196 i EUF-fördraget).

| H. | I sin resolution av den 8 juni 2011, som antogs med överväldigande majoritet, fastställde parlamentet sina allmänna politiska prioriteringar för nästa fleråriga budgetram, både avseende lagstiftningen och budgeten. |
| --- | --- |

H.

I sin resolution av den 8 juni 2011, som antogs med överväldigande majoritet, fastställde parlamentet sina allmänna politiska prioriteringar för nästa fleråriga budgetram, både avseende lagstiftningen och budgeten.

| I. | I sin resolution av den 13 juni 2012, som antogs med en överväldigande majoritet, framförde parlamentet sina allmänna budgetmässiga prioriteringar för nästa fleråriga budgetram både när det gäller utgifts- och inkomstsidan. |
| --- | --- |

I.

I sin resolution av den 13 juni 2012, som antogs med en överväldigande majoritet, framförde parlamentet sina allmänna budgetmässiga prioriteringar för nästa fleråriga budgetram både när det gäller utgifts- och inkomstsidan.

| J. | De berörda parlamentsutskotten har genomfört en fullständig och genomgripande analys av behoven för att identifiera politiska prioriteringar, vilket framgår av deras bifogade yttranden. |
| --- | --- |

J.

De berörda parlamentsutskotten har genomfört en fullständig och genomgripande analys av behoven för att identifiera politiska prioriteringar, vilket framgår av deras bifogade yttranden.

| K. | Det cypriotiska tjänstgörande ordförandeskapet har för avsikt att lägga fram ett förhandlingspaket som även ska innehålla belopp för taken (men även politiska val inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet) vid ett extra möte i Europeiska rådet i november 2012. |
| --- | --- |

K.

Det cypriotiska tjänstgörande ordförandeskapet har för avsikt att lägga fram ett förhandlingspaket som även ska innehålla belopp för taken (men även politiska val inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet) vid ett extra möte i Europeiska rådet i november 2012.

| L. | EU-budgeten ger redan nu garantier för medelfristigt ekonomiskt stöd på upp till 50 miljarder EUR till betalningsbalanserna i medlemsstaterna utanför euroområdet, samt garantier för Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) för upp till 60 miljarder EUR (utestående lånebelopp totalt). |
| --- | --- |

L.

EU-budgeten ger redan nu garantier för medelfristigt ekonomiskt stöd på upp till 50 miljarder EUR till betalningsbalanserna i medlemsstaterna utanför euroområdet, samt garantier för Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) för upp till 60 miljarder EUR (utestående lånebelopp totalt).

| M. | Det är nödvändigt att EU har både en budget och ett budgetförfarande som till fullo återspeglar det transparenta och demokratiska väsentliga innehållet i den parlamentariska processen för beslutsfattande och kontroll, på grundval av ett iakttagande av de allmänna principerna om enhet och universalitet, vilket innebär att samtliga inkomster och utgifter måste tas upp som bruttobelopp utan att justeras mot varandra och att det ska finnas en parlamentarisk debatt och omröstning om både inkomsterna och utgifterna i överensstämmelse med de befogenheter som följer av fördraget. |
| --- | --- |

M.

Det är nödvändigt att EU har både en budget och ett budgetförfarande som till fullo återspeglar det transparenta och demokratiska väsentliga innehållet i den parlamentariska processen för beslutsfattande och kontroll, på grundval av ett iakttagande av de allmänna principerna om enhet och universalitet, vilket innebär att samtliga inkomster och utgifter måste tas upp som bruttobelopp utan att justeras mot varandra och att det ska finnas en parlamentarisk debatt och omröstning om både inkomsterna och utgifterna i överensstämmelse med de befogenheter som följer av fördraget.

EU-budgeten som ett avgörande verktyg för att skapa smart och hållbar tillväxt för alla i hela EU

| 1. | Europaparlamentet är fullständigt medvetet om att förhandlingarna om den fleråriga budgetramen för 2014-2020 äger rum i en mycket svår social, ekonomisk och finansiell situation, där medlemsstaterna gör avsevärda ansträngningar för att göra de nationella budgetarna hållbara och för att stabilisera banksektorn och den gemensamma valutan. Parlamentet insisterar på att unionen inte får anses lägga en extra skattemässig börda på skattebetalarna. Parlamentet är emellertid övertygat om att EU-budgeten är en del av lösningen som ska göra det möjligt för Europa att ta sig ur den nuvarande krisen genom att främja investeringar i tillväxt och sysselsättning och hjälpa medlemsstaterna att kollektivt och på ett samordnat och hållbart sätt hantera de nuvarande strukturella utmaningarna, särskilt försämrad konkurrenskraft, ökande arbetslöshet och fattigdom. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är fullständigt medvetet om att förhandlingarna om den fleråriga budgetramen för 2014-2020 äger rum i en mycket svår social, ekonomisk och finansiell situation, där medlemsstaterna gör avsevärda ansträngningar för att göra de nationella budgetarna hållbara och för att stabilisera banksektorn och den gemensamma valutan. Parlamentet insisterar på att unionen inte får anses lägga en extra skattemässig börda på skattebetalarna. Parlamentet är emellertid övertygat om att EU-budgeten är en del av lösningen som ska göra det möjligt för Europa att ta sig ur den nuvarande krisen genom att främja investeringar i tillväxt och sysselsättning och hjälpa medlemsstaterna att kollektivt och på ett samordnat och hållbart sätt hantera de nuvarande strukturella utmaningarna, särskilt försämrad konkurrenskraft, ökande arbetslöshet och fattigdom.

| 2. | Europaparlamentet anser emellertid att balanserade strukturella reformer på både nationell nivå och EU-nivå utgör en nödvändig förutsättning för ett sunt och effektivt genomförande av EU:s medel samtidigt som det påminner om vikten av sunda offentliga finanser. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser emellertid att balanserade strukturella reformer på både nationell nivå och EU-nivå utgör en nödvändig förutsättning för ett sunt och effektivt genomförande av EU:s medel samtidigt som det påminner om vikten av sunda offentliga finanser.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska rådet vid åtskilliga tillfällen har insisterat på behovet av en stärkt ekonomisk styrning i EU och att det har uttryckt sitt stöd för målen i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla, det vill säga att främja sysselsättning, förbättra förutsättningarna för – och de offentliga utgifterna för – innovation, forskning och utveckling, uppnå klimatförändrings- och energimålen, höja utbildningsnivån och främja social integration, framför allt genom att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att Europeiska rådet vid åtskilliga tillfällen har insisterat på behovet av en stärkt ekonomisk styrning i EU och att det har uttryckt sitt stöd för målen i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla, det vill säga att främja sysselsättning, förbättra förutsättningarna för – och de offentliga utgifterna för – innovation, forskning och utveckling, uppnå klimatförändrings- och energimålen, höja utbildningsnivån och främja social integration, framför allt genom att minska fattigdomen.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska rådet i juni 2012 antog en pakt för tillväxt och sysselsättning, vilken framhäver den hävstångseffekt som EU:s budget har när det gäller att stärka tillväxten och sysselsättningen, och betonar vilken viktig roll den spelar för att hjälpa hela unionen att övervinna den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att Europeiska rådet i juni 2012 antog en pakt för tillväxt och sysselsättning, vilken framhäver den hävstångseffekt som EU:s budget har när det gäller att stärka tillväxten och sysselsättningen, och betonar vilken viktig roll den spelar för att hjälpa hela unionen att övervinna den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen.

| 5. | Europaparlamentet anser att unionen har drabbats särskilt hårt av de finanskriser som avlöst varandra de senaste fyra åren, delvis på grund av att finansiella aktörer, internationella partner och den allmänna opinionen har ifrågasatt solidaritetsnivån inom EU. Parlamentet anser att EU-budgeten bör stå i centrum för en sådan solidaritet. Parlamentet är därför övertygat om att beslutet om nästa fleråriga budgetram antingen kommer att få en betydande positiv inverkan på de nationella regeringarnas ansträngningar att övervinna krisen eller leda till ytterligare en recession i EU. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att unionen har drabbats särskilt hårt av de finanskriser som avlöst varandra de senaste fyra åren, delvis på grund av att finansiella aktörer, internationella partner och den allmänna opinionen har ifrågasatt solidaritetsnivån inom EU. Parlamentet anser att EU-budgeten bör stå i centrum för en sådan solidaritet. Parlamentet är därför övertygat om att beslutet om nästa fleråriga budgetram antingen kommer att få en betydande positiv inverkan på de nationella regeringarnas ansträngningar att övervinna krisen eller leda till ytterligare en recession i EU.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att alla de makroekonomiska stabiliseringsåtgärder som vidtagits sedan 2008 ännu inte har inneburit att den ekonomiska och finansiella krisen har upphört. Parlamentet anser därför att medlemsstaterna bör fortsätta sina ansträngningar att frigöra sin potential för hållbar tillväxt och att en målinriktad, robust och tillräcklig EU-budget är nödvändig för att ytterligare bidra till att samordna och förstärka de nationella ansträngningarna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om att alla de makroekonomiska stabiliseringsåtgärder som vidtagits sedan 2008 ännu inte har inneburit att den ekonomiska och finansiella krisen har upphört. Parlamentet anser därför att medlemsstaterna bör fortsätta sina ansträngningar att frigöra sin potential för hållbar tillväxt och att en målinriktad, robust och tillräcklig EU-budget är nödvändig för att ytterligare bidra till att samordna och förstärka de nationella ansträngningarna.

| 7. | Europaparlamentet noterar att EU-budgeten endast utgör ungefär 2 procent av de totala offentliga utgifterna i unionen och därför är mer än 45 gånger mindre än beloppet för de offentliga utgifterna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att EU-budgeten endast utgör ungefär 2 procent av de totala offentliga utgifterna i unionen och därför är mer än 45 gånger mindre än beloppet för de offentliga utgifterna i medlemsstaterna.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att i enlighet med artikel 310 i EUF-fördaget måste inkomsterna och utgifterna i EU-budgeten vara balanserade och att budgeten därför inte kan ge upphov till något underskott eller någon offentlig skuld. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om att i enlighet med artikel 310 i EUF-fördaget måste inkomsterna och utgifterna i EU-budgeten vara balanserade och att budgeten därför inte kan ge upphov till något underskott eller någon offentlig skuld.

| 9. | Europaparlamentet betonar att EU-budgeten främst är en investeringsbudget och att 94 procent av dess totala avkastning investeras i medlemsstaterna eller används för unionens yttre prioriteringar. Parlamentet betonar att för regionerna och medlemsstaterna skulle offentliga investeringar minimeras eller vara omöjliga utan bidragen från EU-budgeten. Parlamentet anser att varje minskning av EU-budgeten oundvikligen skulle öka obalanserna och hindra tillväxten och konkurrensförmågan i hela unionens ekonomi och skada sammanhållningen, samt undergräva solidaritetsprincipen som ett grundläggande värde för EU. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att EU-budgeten främst är en investeringsbudget och att 94 procent av dess totala avkastning investeras i medlemsstaterna eller används för unionens yttre prioriteringar. Parlamentet betonar att för regionerna och medlemsstaterna skulle offentliga investeringar minimeras eller vara omöjliga utan bidragen från EU-budgeten. Parlamentet anser att varje minskning av EU-budgeten oundvikligen skulle öka obalanserna och hindra tillväxten och konkurrensförmågan i hela unionens ekonomi och skada sammanhållningen, samt undergräva solidaritetsprincipen som ett grundläggande värde för EU.

| 10. | Europaparlamentet understryker att Lissabonstrategin har misslyckats med att uppnå sina mål, vilket bland annat beror på den otillräckliga samordningen och otillräckliga åtaganden från alla nivåer, både budget- och lagstiftningsmässigt. Parlamentet är fullkomligt övertygat om att Europa 2020-strategin måste genomföras nu för att vara effektiv och att den inte får skjutas upp längre. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att Lissabonstrategin har misslyckats med att uppnå sina mål, vilket bland annat beror på den otillräckliga samordningen och otillräckliga åtaganden från alla nivåer, både budget- och lagstiftningsmässigt. Parlamentet är fullkomligt övertygat om att Europa 2020-strategin måste genomföras nu för att vara effektiv och att den inte får skjutas upp längre.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att genomförandet av de sju huvudinitiativen inom ramen för Europa 2020-strategin kommer att kräva en betydande mängd framtidsinriktade investeringar, vilka uppgår till så mycket som 1 800 miljarder EUR fram till 2020 (4). Parlamentet betonar att ett av de främsta målen för Europa 2020-strategin, det vill säga att främja tillväxt och anställningar av hög kvalitet för alla européer – bara kommer att uppnås om de nödvändiga investeringarna i utbildning, forskning och utveckling, innovation, små och medelstora företag samt grön och ny teknik görs nu och inte försenas längre, samtidigt som social delaktighet främjas. Parlamentet förordar en tvåspårsstrategi med tillväxtvänliga budgetkonsolideringsåtgärder för att minska underskotten och de offentliga skulderna kombinerat med främjandet av sådana investeringar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om att genomförandet av de sju huvudinitiativen inom ramen för Europa 2020-strategin kommer att kräva en betydande mängd framtidsinriktade investeringar, vilka uppgår till så mycket som 1 800 miljarder EUR fram till 2020 (4). Parlamentet betonar att ett av de främsta målen för Europa 2020-strategin, det vill säga att främja tillväxt och anställningar av hög kvalitet för alla européer – bara kommer att uppnås om de nödvändiga investeringarna i utbildning, forskning och utveckling, innovation, små och medelstora företag samt grön och ny teknik görs nu och inte försenas längre, samtidigt som social delaktighet främjas. Parlamentet förordar en tvåspårsstrategi med tillväxtvänliga budgetkonsolideringsåtgärder för att minska underskotten och de offentliga skulderna kombinerat med främjandet av sådana investeringar.

| 12. | Europaparlamentet anser att den alarmerande situation som ungdomar står inför i hela EU, bland annat en arbetslöshet som är högre än någonsin och ökande fattigdoms- och utbildningsutmaningar, kräver en särskild ansträngning genom integrerande åtgärder, för att även de nya generationerna ska ställa upp för de värden som EU står för när det gäller fred, demokrati och mänskliga rättigheter, ekonomiskt välstånd och social rättvisa, och att tillräckliga program för budgetstöd ställs till förfogande. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att den alarmerande situation som ungdomar står inför i hela EU, bland annat en arbetslöshet som är högre än någonsin och ökande fattigdoms- och utbildningsutmaningar, kräver en särskild ansträngning genom integrerande åtgärder, för att även de nya generationerna ska ställa upp för de värden som EU står för när det gäller fred, demokrati och mänskliga rättigheter, ekonomiskt välstånd och social rättvisa, och att tillräckliga program för budgetstöd ställs till förfogande.

| 13. | Europaparlamentet betonar att en stark, diversifierad och konkurrenskraftig industriell grund är avgörande för att uppnå en smart och hållbar europeisk ekonomi för alla. Parlamentet understryker den viktiga roll industrin spelar för att främja konkurrenskraften och skapandet av arbetstillfällen i EU och att den därför på ett avgörande sätt kan bidra till att den ekonomiska krisen övervinns. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att en stark, diversifierad och konkurrenskraftig industriell grund är avgörande för att uppnå en smart och hållbar europeisk ekonomi för alla. Parlamentet understryker den viktiga roll industrin spelar för att främja konkurrenskraften och skapandet av arbetstillfällen i EU och att den därför på ett avgörande sätt kan bidra till att den ekonomiska krisen övervinns.

| 14. | Europaparlamentet stöder helhjärtat kommissionens förslag att integrera klimatåtgärderna med målet att minst 20 procent av utgifterna ska vara klimatrelaterade. Parlamentet anser att det är nödvändigt att EU-budgeten kan mobilisera investeringar för en hållbar och välmående ekonomi med låga koldioxidutsläpp, tillhandahålla tillräckligt stöd för att Europa 2020-målen för klimat, energi, resurseffektivitet och biologisk mångfald ska uppnås, och gynna EU:s medborgare genom att garantera en hälsosammare miljö. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet stöder helhjärtat kommissionens förslag att integrera klimatåtgärderna med målet att minst 20 procent av utgifterna ska vara klimatrelaterade. Parlamentet anser att det är nödvändigt att EU-budgeten kan mobilisera investeringar för en hållbar och välmående ekonomi med låga koldioxidutsläpp, tillhandahålla tillräckligt stöd för att Europa 2020-målen för klimat, energi, resurseffektivitet och biologisk mångfald ska uppnås, och gynna EU:s medborgare genom att garantera en hälsosammare miljö.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att överväga synergieffekter mellan de nationella konsolideringsansträngningarna och det mervärde som en välprioriterad EU-budget tillför, för att möjliggöra genomförandet av de politiska åtaganden som redan ingåtts på högsta nivå. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att överväga synergieffekter mellan de nationella konsolideringsansträngningarna och det mervärde som en välprioriterad EU-budget tillför, för att möjliggöra genomförandet av de politiska åtaganden som redan ingåtts på högsta nivå.

Utgiftsnivå

| 16. | Europaparlamentet betonar att de nationella budgetarna sedan 1988 i genomsnitt ökat snabbare än EU-budgeten. Parlamentet konstaterar att till och med sedan krisen bröt ut 2008 har de totala offentliga utgifterna i medlemsstaterna ökat med en årlig nominell tillväxttakt på 2 procent. Parlamentet drar den slutsatsen att denna krympning av EU-budgeten i förhållande till de nationella budgetarna går stick i stäv med utökningen av de befogenheter och uppgifter som unionen påförs via fördraget och med större politiska beslut som Europeisk rådet självt fattat, särskilt utvecklingen av en förbättrad europeisk ekonomisk styrning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att de nationella budgetarna sedan 1988 i genomsnitt ökat snabbare än EU-budgeten. Parlamentet konstaterar att till och med sedan krisen bröt ut 2008 har de totala offentliga utgifterna i medlemsstaterna ökat med en årlig nominell tillväxttakt på 2 procent. Parlamentet drar den slutsatsen att denna krympning av EU-budgeten i förhållande till de nationella budgetarna går stick i stäv med utökningen av de befogenheter och uppgifter som unionen påförs via fördraget och med större politiska beslut som Europeisk rådet självt fattat, särskilt utvecklingen av en förbättrad europeisk ekonomisk styrning.

| 17. | Europaparlamentet betonar att sedan 2000 har gapet mellan taket för EU:s egna medel (1,29 procent av BNI i åtagandebemyndiganden och 1,23 procent i betalningsbemyndiganden) och taken för den fleråriga budgetramen vuxit dramatiskt. Parlamentet noterar dessutom att den fleråriga budgetramen endast fastställer de högsta nivåerna för utgifterna, medan EU-budgeten alltid har hållit sig långt under dessa nivåer. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att sedan 2000 har gapet mellan taket för EU:s egna medel (1,29 procent av BNI i åtagandebemyndiganden och 1,23 procent i betalningsbemyndiganden) och taken för den fleråriga budgetramen vuxit dramatiskt. Parlamentet noterar dessutom att den fleråriga budgetramen endast fastställer de högsta nivåerna för utgifterna, medan EU-budgeten alltid har hållit sig långt under dessa nivåer.

| 18. | Europaparlamentet anser att kommissionens förslag, som innebär en frysning av den fleråriga budgetramen för 2014-2020 till nivån för taken 2013 inte kommer att räcka för att finansiera de befintliga politiska prioriteringar som är kopplade till Europas strategi för en smart och hållbar tillväxt för alla, de nya uppgifter som Lissabonföredraget medför, eller oförutsedda händelser, för att inte nämna de politiska mål och åtaganden som Europeiska rådet självt har fastställt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att kommissionens förslag, som innebär en frysning av den fleråriga budgetramen för 2014-2020 till nivån för taken 2013 inte kommer att räcka för att finansiera de befintliga politiska prioriteringar som är kopplade till Europas strategi för en smart och hållbar tillväxt för alla, de nya uppgifter som Lissabonföredraget medför, eller oförutsedda händelser, för att inte nämna de politiska mål och åtaganden som Europeiska rådet självt har fastställt.

| 19. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt av den 8 juni 2011 om att flera av EU:s prioriteringar och politikområden kommer att behöva justeras neråt eller till och med överges om inte budgeten ökas i tillräckligt hög grad utöver taken för 2013. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt av den 8 juni 2011 om att flera av EU:s prioriteringar och politikområden kommer att behöva justeras neråt eller till och med överges om inte budgeten ökas i tillräckligt hög grad utöver taken för 2013.

| 20. | Europaparlamentet varnar rådet för alla försök att ytterligare sänka EU:s utgiftsnivå, enligt kommissionens förslag. Parlamentet motsätter sig i högsta grad alla försök att åberopa linjära, generella nedskärningar som skulle kunna äventyra genomförandet och effektiviteten när det gäller all EU-politik, oavsett europeiskt mervärde, politisk tyngd eller resultat. Parlamentet uppmanar i stället rådet, om det skulle föreslå nedskärningar, att tydligt och offentligt visa vilka av dess politiska prioriteringar eller projekt som kan överges helt och hållet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet varnar rådet för alla försök att ytterligare sänka EU:s utgiftsnivå, enligt kommissionens förslag. Parlamentet motsätter sig i högsta grad alla försök att åberopa linjära, generella nedskärningar som skulle kunna äventyra genomförandet och effektiviteten när det gäller all EU-politik, oavsett europeiskt mervärde, politisk tyngd eller resultat. Parlamentet uppmanar i stället rådet, om det skulle föreslå nedskärningar, att tydligt och offentligt visa vilka av dess politiska prioriteringar eller projekt som kan överges helt och hållet.

| 21. | Europaparlamentet betonar den nyckelroll som EU-budgeten måste spela för att uppnå de gemensamt överenskomna målen inom Europa 2020-strategin. Parlamentet är av den bestämda uppfattningen att EU-finansieringen, om den är väl utformad, faktiskt kan utlösa och katalysera åtgärder av tydligt EU-mervärde som medlemsstaterna är oförmögna att utföra på egen hand, och dessutom skapa synergier och komplettera medlemsstaternas verksamheter genom att bistå dem att fokusera på framtidsinriktade nyckelinvesteringar. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar den nyckelroll som EU-budgeten måste spela för att uppnå de gemensamt överenskomna målen inom Europa 2020-strategin. Parlamentet är av den bestämda uppfattningen att EU-finansieringen, om den är väl utformad, faktiskt kan utlösa och katalysera åtgärder av tydligt EU-mervärde som medlemsstaterna är oförmögna att utföra på egen hand, och dessutom skapa synergier och komplettera medlemsstaternas verksamheter genom att bistå dem att fokusera på framtidsinriktade nyckelinvesteringar.

| 22. | Europaparlamentet upprepar i detta sammanhang sin ståndpunkt att det ställer sig bakom en betydande ökning av de medel som är tillgängliga för unionens program på områdena konkurrenskraft, små och medelstora företag, företagaranda och hållbar infrastruktur, som står i centrum för Europa 2020-strategin. Parlamentet är av den bestämda uppfattningen att ytterligare nedskärningar med avseende på kommissionens förslag allvarligt skulle äventyra EU:s trovärdighet och politiska åtagande till förmån för tillväxt och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet upprepar i detta sammanhang sin ståndpunkt att det ställer sig bakom en betydande ökning av de medel som är tillgängliga för unionens program på områdena konkurrenskraft, små och medelstora företag, företagaranda och hållbar infrastruktur, som står i centrum för Europa 2020-strategin. Parlamentet är av den bestämda uppfattningen att ytterligare nedskärningar med avseende på kommissionens förslag allvarligt skulle äventyra EU:s trovärdighet och politiska åtagande till förmån för tillväxt och arbetstillfällen.

| 23. | Europaparlamentet ställer sig mycket positivt till kommissionens förslag om fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) och dess realistiska tilldelning av budgetmedel i syfte att förbättra Europas transport- och energinät samt digitala nät. Parlamentet begär med eftertryck att det belopp som överförts från Sammanhållningsfonden till FSE under de första åren ska användas helt i överensstämmelse med de nationella anslagen under denna fond. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet ställer sig mycket positivt till kommissionens förslag om fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) och dess realistiska tilldelning av budgetmedel i syfte att förbättra Europas transport- och energinät samt digitala nät. Parlamentet begär med eftertryck att det belopp som överförts från Sammanhållningsfonden till FSE under de första åren ska användas helt i överensstämmelse med de nationella anslagen under denna fond.

| 24. | Europaparlamentet understryker betydelsen av forskning och innovation för att påskynda övergången till en hållbar, världsledande och kunskapsbaserad ekonomi som använder sina naturtillgångar effektivt och ansvarsfullt. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att enas om en specifik färdplan för att uppnå målet att avsätta 3 procent av BNP till investeringar i forskning. Parlamentet betonar det mycket stora ekonomiska åtagande som detta mål skulle innebära i form av ytterligare utgifter på totalt 130 miljarder EUR årligen, som skulle finansieras från samtliga källor. Parlamentet betonar därför behovet av att förbättra, stimulera och säkra finansieringen av forskning och innovation i unionen via en avsevärd ökning av utgifterna, och när det gäller EU:s finansiering av forskning och innovation, särskilt genom Horisont 2020-programmet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker betydelsen av forskning och innovation för att påskynda övergången till en hållbar, världsledande och kunskapsbaserad ekonomi som använder sina naturtillgångar effektivt och ansvarsfullt. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att enas om en specifik färdplan för att uppnå målet att avsätta 3 procent av BNP till investeringar i forskning. Parlamentet betonar det mycket stora ekonomiska åtagande som detta mål skulle innebära i form av ytterligare utgifter på totalt 130 miljarder EUR årligen, som skulle finansieras från samtliga källor. Parlamentet betonar därför behovet av att förbättra, stimulera och säkra finansieringen av forskning och innovation i unionen via en avsevärd ökning av utgifterna, och när det gäller EU:s finansiering av forskning och innovation, särskilt genom Horisont 2020-programmet.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att de små och medelstora företagen är de viktigaste drivkrafterna bakom ekonomisk tillväxt, konkurrenskraft, innovationer och sysselsättning, och erkänner den viktiga roll de spelar för att garantera återhämtning och främja en hållbar ekonomi i EU. Parlamentet välkomnar därför den tonvikt som Europa 2020-strategin lägger på innovation och industripolitik. Parlamentet avvisar bestämt varje försök att ytterligare minska anslagen till program såsom programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme), som är centrala för Europas konkurrenskraft och sysselsättning. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påminner om att de små och medelstora företagen är de viktigaste drivkrafterna bakom ekonomisk tillväxt, konkurrenskraft, innovationer och sysselsättning, och erkänner den viktiga roll de spelar för att garantera återhämtning och främja en hållbar ekonomi i EU. Parlamentet välkomnar därför den tonvikt som Europa 2020-strategin lägger på innovation och industripolitik. Parlamentet avvisar bestämt varje försök att ytterligare minska anslagen till program såsom programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme), som är centrala för Europas konkurrenskraft och sysselsättning.

| 26. | Europaparlamentet anser att EU:s sammanhållningspolitik (strukturfonderna och Sammanhållningsfonden) är ett strategiskt redskap för investeringar, hållbar tillväxt och konkurrenskraft, och en grundpelare för europeisk solidaritet, med ett odiskutabelt mervärde för EU. Parlamentet noterar också de betydande spridningseffekter som finansieringen av sammanhållningspolitiken har för alla EU-medlemsstater. Parlamentet insisterar på att för att denna politik på ett ändamålsenligt sätt ska kunna minska de makroekonomiska obalanserna i EU och bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning måste den kunna förlita sig på en stabil, solid och hållbar finansiell ram. Parlamentet bekräftar på nytt sin ståndpunkt att med anledning av det stora behovet att säkra offentliga investeringar i tillväxt och arbetstillfällen bör finansieringen av sammanhållningspolitiken bibehållas på minst samma nivå som för perioden 2007–2013 och fortsätta omfatta samtliga EU-regioner, med fokus på de minst utvecklade regionerna. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag att öronmärka 25 procent av det totala anslaget till sammanhållningspolitiken för ESF. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att EU:s sammanhållningspolitik (strukturfonderna och Sammanhållningsfonden) är ett strategiskt redskap för investeringar, hållbar tillväxt och konkurrenskraft, och en grundpelare för europeisk solidaritet, med ett odiskutabelt mervärde för EU. Parlamentet noterar också de betydande spridningseffekter som finansieringen av sammanhållningspolitiken har för alla EU-medlemsstater. Parlamentet insisterar på att för att denna politik på ett ändamålsenligt sätt ska kunna minska de makroekonomiska obalanserna i EU och bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning måste den kunna förlita sig på en stabil, solid och hållbar finansiell ram. Parlamentet bekräftar på nytt sin ståndpunkt att med anledning av det stora behovet att säkra offentliga investeringar i tillväxt och arbetstillfällen bör finansieringen av sammanhållningspolitiken bibehållas på minst samma nivå som för perioden 2007–2013 och fortsätta omfatta samtliga EU-regioner, med fokus på de minst utvecklade regionerna. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag att öronmärka 25 procent av det totala anslaget till sammanhållningspolitiken för ESF.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet, med tanke på den stora variationen uppgifter, utmaningar och mål som den gemensamma jordbrukspolitiken står inför, anser att man bör avsätta minst lika stora belopp som för budgetåret 2013 till den gemensamma jordbrukspolitiken för nästa budgetperiod. Parlamentet anser att den nya gemensamma jordbrukspolitiken bör syfta till att uppnå en mer effektiv fördelning och användning av den gemensamma jordbrukspolitikens budget, bland annat genom en rättvis fördelning av direktbetalningar och landsbygdsutvecklingsbidrag mellan medlemsstater, regioner och jordbrukare, för att minska den nuvarande klyftan. Parlamentet understryker i detta sammanhang betydelsen av den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare och dess stora bidrag till investeringar och arbetstillfällen i landsbygdsområden samt till jordbrukssektorns ökade effektivitet och konkurrenskraft, särskilt i ljuset av de nya utmaningar som bland andra definieras i Europa 2020-strategin samt till miljövården och bevarandet av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påminner om att parlamentet, med tanke på den stora variationen uppgifter, utmaningar och mål som den gemensamma jordbrukspolitiken står inför, anser att man bör avsätta minst lika stora belopp som för budgetåret 2013 till den gemensamma jordbrukspolitiken för nästa budgetperiod. Parlamentet anser att den nya gemensamma jordbrukspolitiken bör syfta till att uppnå en mer effektiv fördelning och användning av den gemensamma jordbrukspolitikens budget, bland annat genom en rättvis fördelning av direktbetalningar och landsbygdsutvecklingsbidrag mellan medlemsstater, regioner och jordbrukare, för att minska den nuvarande klyftan. Parlamentet understryker i detta sammanhang betydelsen av den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare och dess stora bidrag till investeringar och arbetstillfällen i landsbygdsområden samt till jordbrukssektorns ökade effektivitet och konkurrenskraft, särskilt i ljuset av de nya utmaningar som bland andra definieras i Europa 2020-strategin samt till miljövården och bevarandet av den biologiska mångfalden.

| 28. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att förstärka det välinriktade och välfungerande unionsprogrammet för miljön och klimatet och att integrerade utgifter för klimatet och miljön bör ges aktivt stöd inom berörda EU-fonder. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att förstärka det välinriktade och välfungerande unionsprogrammet för miljön och klimatet och att integrerade utgifter för klimatet och miljön bör ges aktivt stöd inom berörda EU-fonder.

| 29. | Europaparlamentet är medvetet om de allvarliga utmaningar som EU:s ungdomar står inför till följd av den ekonomiska krisen. Parlamentet anser att delaktighet, sysselsättning, utbildning, icke-formell utbildning, yrkesutbildning, rörlighet och social integrering av unga i EU är frågor av strategisk betydelse för utvecklingen av EU och det europeiska samhället. Parlamentet insisterar på att dessa frågor införlivas och prioriteras i all relevant politik och i alla relevanta program som finansieras från EU:s budget, vid sidan av den nödvändiga ökningen av anslagen till konkreta ungdomsinstrument som föreslås av kommissionen, såsom införandet av en ungdomsgaranti som ska garantera att alla ungdomar i Europa som inte kan hitta något arbete erbjuds möjligheten att delta i ytterligare utbildning eller yrkesutbildning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet är medvetet om de allvarliga utmaningar som EU:s ungdomar står inför till följd av den ekonomiska krisen. Parlamentet anser att delaktighet, sysselsättning, utbildning, icke-formell utbildning, yrkesutbildning, rörlighet och social integrering av unga i EU är frågor av strategisk betydelse för utvecklingen av EU och det europeiska samhället. Parlamentet insisterar på att dessa frågor införlivas och prioriteras i all relevant politik och i alla relevanta program som finansieras från EU:s budget, vid sidan av den nödvändiga ökningen av anslagen till konkreta ungdomsinstrument som föreslås av kommissionen, såsom införandet av en ungdomsgaranti som ska garantera att alla ungdomar i Europa som inte kan hitta något arbete erbjuds möjligheten att delta i ytterligare utbildning eller yrkesutbildning.

| 30. | Europaparlamentet betonar behovet att fortsätta med programmet för de personer som är mest utsatta. Parlamentet påminner kommissionen om dess åtagande att i tid lägga fram ett lagstiftningsförslag i detta avseende för att garantera att stödet till ett sådant program fortsätter efter 2013, med stöd av en ny rättslig grund med en självständig budget. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar behovet att fortsätta med programmet för de personer som är mest utsatta. Parlamentet påminner kommissionen om dess åtagande att i tid lägga fram ett lagstiftningsförslag i detta avseende för att garantera att stödet till ett sådant program fortsätter efter 2013, med stöd av en ny rättslig grund med en självständig budget.

| 31. | Europaparlamentet anser att de sammanlagda belopp som kommissionen avsätter för området med frihet, säkerhet och rättvisa inte i tillräcklig utsträckning återspeglar den förstärkning av detta område som skett genom Lissabonfördraget och dess utökade uppgifter och större utmaningar. Parlamentet betonar behovet av ett europeiskt mervärde av den finansierade verksamheten och en rättvis, balanserad och transparent fördelning av medlen mellan de olika mål som ska uppnås av dessa program. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att de sammanlagda belopp som kommissionen avsätter för området med frihet, säkerhet och rättvisa inte i tillräcklig utsträckning återspeglar den förstärkning av detta område som skett genom Lissabonfördraget och dess utökade uppgifter och större utmaningar. Parlamentet betonar behovet av ett europeiskt mervärde av den finansierade verksamheten och en rättvis, balanserad och transparent fördelning av medlen mellan de olika mål som ska uppnås av dessa program.

| 32. | Europaparlamentet påminner om att EU:s program för utbildning, ungdom, media och kultur står medborgarna nära, har en ytterst hög genomförandegrad liksom märkbara hävstångs- och spridningseffekter, bland annat betydande ekonomiska resultat, samt ger ett tydligt europeiskt mervärde genom att resurser används gemensamt, rörligheten och ett aktivt medborgarskap främjas och samarbetet stärks bland olika sektorer och intressenter. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påminner om att EU:s program för utbildning, ungdom, media och kultur står medborgarna nära, har en ytterst hög genomförandegrad liksom märkbara hävstångs- och spridningseffekter, bland annat betydande ekonomiska resultat, samt ger ett tydligt europeiskt mervärde genom att resurser används gemensamt, rörligheten och ett aktivt medborgarskap främjas och samarbetet stärks bland olika sektorer och intressenter.

| 33. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att de nya ansvarsområden som tilldelats EU genom fördragen kommer att kräva ytterligare, tillräckliga anslag jämfört med den fleråriga budgetramen för 2007–2013, för att EU ska kunna leva upp till sin roll som internationell aktör och samtidigt fullgöra sina befintliga åtaganden, framför allt uppnåendet av medlemsstaternas mål att avsätta 0,7 procent av bruttonationalinkomsten till offentligt utvecklingsbistånd och uppfyllandet av millennieutvecklingsmålen senast 2015. Parlamentet betonar unionens roll för att främja demokrati, fred, solidaritet, stabilitet och minska fattigdomen i grannskaps- och partnerskapsländer. EU-finansieringen utgör ett komplement till finansiering som lämnas av medlemsstaterna, och den har också en katalysatoreffekt, så att ingripanden görs i områden där bilateralt stöd inte ges. Parlamentet stöder särskilt den programplanering som är gemensam för medlemsstaternas och EU:s åtgärder. Parlamentet betonar därför att kommissionens förslag om ”EU i världen” och europeiska utvecklingsfonden måste ses som ett strikt minimum för att uppnå Europas ambitioner i världen. Parlamentet noterar särskilt behovet av att ge Europeiska utrikestjänsten budgetmedel som motsvarar dess ansvar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att de nya ansvarsområden som tilldelats EU genom fördragen kommer att kräva ytterligare, tillräckliga anslag jämfört med den fleråriga budgetramen för 2007–2013, för att EU ska kunna leva upp till sin roll som internationell aktör och samtidigt fullgöra sina befintliga åtaganden, framför allt uppnåendet av medlemsstaternas mål att avsätta 0,7 procent av bruttonationalinkomsten till offentligt utvecklingsbistånd och uppfyllandet av millennieutvecklingsmålen senast 2015. Parlamentet betonar unionens roll för att främja demokrati, fred, solidaritet, stabilitet och minska fattigdomen i grannskaps- och partnerskapsländer. EU-finansieringen utgör ett komplement till finansiering som lämnas av medlemsstaterna, och den har också en katalysatoreffekt, så att ingripanden görs i områden där bilateralt stöd inte ges. Parlamentet stöder särskilt den programplanering som är gemensam för medlemsstaternas och EU:s åtgärder. Parlamentet betonar därför att kommissionens förslag om ”EU i världen” och europeiska utvecklingsfonden måste ses som ett strikt minimum för att uppnå Europas ambitioner i världen. Parlamentet noterar särskilt behovet av att ge Europeiska utrikestjänsten budgetmedel som motsvarar dess ansvar.

Storskaliga projekt

| 34. | Europaparlamentet understryker den strategiska betydelsen av storskaliga infrastrukturprojekt (exempelvis Iter, Galileo och GMES) för EU:s framtida konkurrenskraft. Parlamentet avvisar därför alla försök att omvandla GMES till ett mellanstatligt program. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker den strategiska betydelsen av storskaliga infrastrukturprojekt (exempelvis Iter, Galileo och GMES) för EU:s framtida konkurrenskraft. Parlamentet avvisar därför alla försök att omvandla GMES till ett mellanstatligt program.

| 35. | Europaparlamentet anser bestämt att finansieringen av dessa storskaliga projekt bör säkras i EU:s budget, men bör samtidigt öronmärkas för att garantera att eventuella kostnadsöverdrag inte hotar finansieringen och det framgångsrika genomförandet av annan unionspolitik. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser bestämt att finansieringen av dessa storskaliga projekt bör säkras i EU:s budget, men bör samtidigt öronmärkas för att garantera att eventuella kostnadsöverdrag inte hotar finansieringen och det framgångsrika genomförandet av annan unionspolitik.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att fastställa ett maximibelopp för Galileo i förordningen om den fleråriga budgetramen och öronmärker därmed budgetanslaget för detta projekt. Parlamentet anser dessutom att maximibeloppen för Iter och GMES också bör fastställas i förordningen. Parlamentet anser att anslagen till dessa tre projekt bör tilldelas utöver taken för den fleråriga budgetramen för att vid behov göra det lättare att ställa ytterligare anslag till förfogande från medlemsstaternas sida. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att fastställa ett maximibelopp för Galileo i förordningen om den fleråriga budgetramen och öronmärker därmed budgetanslaget för detta projekt. Parlamentet anser dessutom att maximibeloppen för Iter och GMES också bör fastställas i förordningen. Parlamentet anser att anslagen till dessa tre projekt bör tilldelas utöver taken för den fleråriga budgetramen för att vid behov göra det lättare att ställa ytterligare anslag till förfogande från medlemsstaternas sida.

Bättre utnyttjande av utgifterna

| 37. | Europaparlamentet upprepar att principerna om att åstadkomma europeiskt mervärde och trygga en sund ekonomisk förvaltning – effektivitet, ändamålsenlighet, sparsamhet – nu ännu mer än tidigare bör utgöra riktlinjer för EU:s budget. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens uppsättning av lagstiftningsförslag om den nya generationen av fleråriga program som ska antas genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Parlamentet insisterar på att synergieffekterna mellan EU:s stödprogram och nationella investeringar måste maximeras. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet upprepar att principerna om att åstadkomma europeiskt mervärde och trygga en sund ekonomisk förvaltning – effektivitet, ändamålsenlighet, sparsamhet – nu ännu mer än tidigare bör utgöra riktlinjer för EU:s budget. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens uppsättning av lagstiftningsförslag om den nya generationen av fleråriga program som ska antas genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Parlamentet insisterar på att synergieffekterna mellan EU:s stödprogram och nationella investeringar måste maximeras.

| 38. | Europaparlamentet anser att det i det aktuella läget med begränsade offentliga budgetar är absolut nödvändigt att fullt ut utnyttja andra finansieringskällor för att förverkliga långsiktiga investeringar som behövs för att genomföra Europa 2020-strategin. Parlamentet tror bestämt att mervärde för unionen framför allt kan finnas i långsiktiga investeringar som enskilda medlemsstater inte har möjlighet att själva genomföra. Parlamentet betonar i detta hänseende slutsatserna och rekommendationerna i sin resolution om innovativa finansiella instrument inom ramen för nästa fleråriga budgetram (5). |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att det i det aktuella läget med begränsade offentliga budgetar är absolut nödvändigt att fullt ut utnyttja andra finansieringskällor för att förverkliga långsiktiga investeringar som behövs för att genomföra Europa 2020-strategin. Parlamentet tror bestämt att mervärde för unionen framför allt kan finnas i långsiktiga investeringar som enskilda medlemsstater inte har möjlighet att själva genomföra. Parlamentet betonar i detta hänseende slutsatserna och rekommendationerna i sin resolution om innovativa finansiella instrument inom ramen för nästa fleråriga budgetram (5).

| 39. | Europaparlamentet understryker behovet av att trygga konsekvens mellan sektorsspecifika bestämmelser och budgetförordningens övergripande ram och att åstadkomma balans mellan förenkling och sund ekonomisk förvaltning. Parlamentet noterar den resultattavla för förenkling som kommissionen lagt fram och bekräftar sitt åtagande att stödja förenklingsplanen. Parlamentet är övertygat om att man behöver minska de administrativa bördorna för stödmottagarna ytterligare och efterlyser ett genomförande av grundliga ”byråkratikontroller” av den nya generationen av fleråriga program för att förhindra någon ytterligare administrativ börda på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet understryker behovet av att trygga konsekvens mellan sektorsspecifika bestämmelser och budgetförordningens övergripande ram och att åstadkomma balans mellan förenkling och sund ekonomisk förvaltning. Parlamentet noterar den resultattavla för förenkling som kommissionen lagt fram och bekräftar sitt åtagande att stödja förenklingsplanen. Parlamentet är övertygat om att man behöver minska de administrativa bördorna för stödmottagarna ytterligare och efterlyser ett genomförande av grundliga ”byråkratikontroller” av den nya generationen av fleråriga program för att förhindra någon ytterligare administrativ börda på EU-nivå och nationell nivå.

| 40. | Europaparlamentet anser att ett effektivt utnyttjande av EU:s utgifter är beroende av att det finns sunda politiska, rättsliga och institutionella ramar på alla nivåer. Parlamentet insisterar på att medlemsstaterna, i enlighet med artiklarna 310.5 och 317 i EUF-fördraget ska genomföra budgeten i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning. Parlamentet påminner medlemsstaterna om deras rättsliga skyldighet att se till att anslagen i budgeten används i enlighet med denna princip och att de måste ta sin del av ansvaret för att göra EU:s stödinsatser effektivare. Parlamentet påminner om att 90 procent av de fel som upptäckts av revisionsrätten uppkommit i medlemsstaterna och att majoriteten av dessa fel kunde ha undvikits. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att utfärda nationella förvaltningsförklaringar som ska undertecknas på lämplig politisk nivå. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att ett effektivt utnyttjande av EU:s utgifter är beroende av att det finns sunda politiska, rättsliga och institutionella ramar på alla nivåer. Parlamentet insisterar på att medlemsstaterna, i enlighet med artiklarna 310.5 och 317 i EUF-fördraget ska genomföra budgeten i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning. Parlamentet påminner medlemsstaterna om deras rättsliga skyldighet att se till att anslagen i budgeten används i enlighet med denna princip och att de måste ta sin del av ansvaret för att göra EU:s stödinsatser effektivare. Parlamentet påminner om att 90 procent av de fel som upptäckts av revisionsrätten uppkommit i medlemsstaterna och att majoriteten av dessa fel kunde ha undvikits. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att utfärda nationella förvaltningsförklaringar som ska undertecknas på lämplig politisk nivå.

| 41. | Europaparlamentet stöder införandet av bestämmelser om förhandsvillkor för att se till att EU:s stödinsatser, särskilt avseende Sammanhållningsfonden, strukturfonderna, landsbygdsutvecklingsfonden och fiskerifonden, riktas in bättre för att Europa 2020-målen ska kunna nås. Parlamentet anser att om tillämpningen av dessa villkor baserades på dels en princip om stärkt partnerskap genom ökad involvering av lokala och regionala myndigheter och dels på villkor som är relevanta för de olika fondernas mål, skulle dessa bestämmelser kunna förbättra EU-stödets legitimitet och effektivitet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet stöder införandet av bestämmelser om förhandsvillkor för att se till att EU:s stödinsatser, särskilt avseende Sammanhållningsfonden, strukturfonderna, landsbygdsutvecklingsfonden och fiskerifonden, riktas in bättre för att Europa 2020-målen ska kunna nås. Parlamentet anser att om tillämpningen av dessa villkor baserades på dels en princip om stärkt partnerskap genom ökad involvering av lokala och regionala myndigheter och dels på villkor som är relevanta för de olika fondernas mål, skulle dessa bestämmelser kunna förbättra EU-stödets legitimitet och effektivitet.

| 42. | Europaparlamentet begär att stöd inom ramen för partnerskapsavtalen ska bli föremål för vissa särskilda åtaganden som ska fastställas i förväg i en dialog mellan kommissionen och medlemsstaterna. Parlamentet anser att det framför allt bör finnas en koppling till ett fullständigt genomförande av befintlig EU-lagstiftning (när det gäller till exempel prisregleringar, upphandlingar, transport, miljö och hälsa), så att man kan undvika oegentligheter och säkra effektivitet. Parlamentet anser emellertid inte att medlemsstaterna bör avkrävas några sociala eller ekonomiska reformer. Alla villkor bör till fullo överensstämma med subsidiaritets- och partnerskapsprinciperna. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet begär att stöd inom ramen för partnerskapsavtalen ska bli föremål för vissa särskilda åtaganden som ska fastställas i förväg i en dialog mellan kommissionen och medlemsstaterna. Parlamentet anser att det framför allt bör finnas en koppling till ett fullständigt genomförande av befintlig EU-lagstiftning (när det gäller till exempel prisregleringar, upphandlingar, transport, miljö och hälsa), så att man kan undvika oegentligheter och säkra effektivitet. Parlamentet anser emellertid inte att medlemsstaterna bör avkrävas några sociala eller ekonomiska reformer. Alla villkor bör till fullo överensstämma med subsidiaritets- och partnerskapsprinciperna.

| 43. | Europaparlamentet betonar emellertid att det inte finns något direkt samband mellan en medlemsstats regionala politiska prestationer och dess makroekonomiska resultat, och att regionerna inte bör straffas för att den nationella nivån inte lyckats fullfölja förfarandena relaterade till ekonomisk styrning. Parlamentet anser att införande av ytterligare påföljder sålunda skulle kunna förvärra problemen för medlemsstater som redan brottas med makroekonomiska svårigheter, och anser därför att makroekonomiska villkor inte kan accepteras. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar emellertid att det inte finns något direkt samband mellan en medlemsstats regionala politiska prestationer och dess makroekonomiska resultat, och att regionerna inte bör straffas för att den nationella nivån inte lyckats fullfölja förfarandena relaterade till ekonomisk styrning. Parlamentet anser att införande av ytterligare påföljder sålunda skulle kunna förvärra problemen för medlemsstater som redan brottas med makroekonomiska svårigheter, och anser därför att makroekonomiska villkor inte kan accepteras.

| 44. | Europaparlamentet understryker det viktiga arbete som decentraliserade EU-byråer utför när det gäller att stödja EU:s mål och att de måste ges budgetmedel som motsvarar deras ansvar. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker det viktiga arbete som decentraliserade EU-byråer utför när det gäller att stödja EU:s mål och att de måste ges budgetmedel som motsvarar deras ansvar.

| 45. | Europaparlamentet anser samtidigt att de decentraliserade EU-byråernas arbete bör resultera i avsevärt större inbesparingar på nationell nivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bedöma de effektivitetsvinster som dessa byråer bidrar med på nationell nivå och att till fullo utnyttja dem och på detta sätt rationalisera sina nationella utgifter. Parlamentet uppmanar även medlemsstaterna att kartlägga områden där överlappande arbete eventuellt förekommer eller där minskat mervärde uppstår när det gäller dessa byråer, i syfte att rationalisera deras arbete. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser samtidigt att de decentraliserade EU-byråernas arbete bör resultera i avsevärt större inbesparingar på nationell nivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bedöma de effektivitetsvinster som dessa byråer bidrar med på nationell nivå och att till fullo utnyttja dem och på detta sätt rationalisera sina nationella utgifter. Parlamentet uppmanar även medlemsstaterna att kartlägga områden där överlappande arbete eventuellt förekommer eller där minskat mervärde uppstår när det gäller dessa byråer, i syfte att rationalisera deras arbete.

| 46. | Europaparlamentet är övertygat om att inrättandet av Europeiska utrikestjänsten bör leda till stordriftsfördelar på EU-nivå och betydande besparingar på nationell nivå, särskilt i de nationella diplomattjänsterna i tredjeländer. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet är övertygat om att inrättandet av Europeiska utrikestjänsten bör leda till stordriftsfördelar på EU-nivå och betydande besparingar på nationell nivå, särskilt i de nationella diplomattjänsterna i tredjeländer.

| 47. | Europaparlamentet föreslår att en oberoende utvärdering ska göras av de offentliga utgifternas ändamålsenlighet på tre nivåer – nationell, regional och europeisk – för att på djupet undersöka mervärdet och möjligheterna att gemensamt använda resurser och för kostnadsbesparingar på områden såsom försvar, utvecklingspolitik, decentraliserade organ, Europeiska utrikestjänsten och vetenskaplig forskning, inte bara genom att uppmuntra stordriftsfördelar på EU-nivå, utan även för att iaktta subsidiaritetsprincipen. Parlamentet anser att denna utvärdering bör leda till kostnadsbesparingar. Parlamentet påminner om att bedömningen som avser decentraliserade organ bör ta hänsyn till relevanta bestämmelser i den gemensamma ansatsen som bifogats Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande om decentraliserade organ, som undertecknades den 19 juli 2012. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet föreslår att en oberoende utvärdering ska göras av de offentliga utgifternas ändamålsenlighet på tre nivåer – nationell, regional och europeisk – för att på djupet undersöka mervärdet och möjligheterna att gemensamt använda resurser och för kostnadsbesparingar på områden såsom försvar, utvecklingspolitik, decentraliserade organ, Europeiska utrikestjänsten och vetenskaplig forskning, inte bara genom att uppmuntra stordriftsfördelar på EU-nivå, utan även för att iaktta subsidiaritetsprincipen. Parlamentet anser att denna utvärdering bör leda till kostnadsbesparingar. Parlamentet påminner om att bedömningen som avser decentraliserade organ bör ta hänsyn till relevanta bestämmelser i den gemensamma ansatsen som bifogats Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande om decentraliserade organ, som undertecknades den 19 juli 2012.

| 48. | Europaparlamentet stöder kommissionens åsikt om behovet av att rationalisera de administrativa utgifterna. Parlamentet betonar dock att det är mycket viktigt att nå en balans mellan målet att uppnå ytterligare besparingar och behovet av att se till att institutionerna förmår sköta sina uppgifter och plikter i överensstämmelse med sina fördragsenliga skyldigheter och befogenheter, med beaktande av de svåra utmaningarna från den pågående ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet stöder kommissionens åsikt om behovet av att rationalisera de administrativa utgifterna. Parlamentet betonar dock att det är mycket viktigt att nå en balans mellan målet att uppnå ytterligare besparingar och behovet av att se till att institutionerna förmår sköta sina uppgifter och plikter i överensstämmelse med sina fördragsenliga skyldigheter och befogenheter, med beaktande av de svåra utmaningarna från den pågående ekonomiska krisen.

| 49. | Europaparlamentet är starkt emot att genomföra en linjär personalminskning för alla institutioner, organ och byråer då deras fördragsenliga roller och ansvarsområden skiljer sig så mycket åt. Parlamentet framhåller att för att behandla institutionerna individuellt bör var och en av dem själva få bestämma var nedskärningar kan göras och på vilket sätt så att de inte hindras från att fungera korrekt. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet är starkt emot att genomföra en linjär personalminskning för alla institutioner, organ och byråer då deras fördragsenliga roller och ansvarsområden skiljer sig så mycket åt. Parlamentet framhåller att för att behandla institutionerna individuellt bör var och en av dem själva få bestämma var nedskärningar kan göras och på vilket sätt så att de inte hindras från att fungera korrekt.

| 50. | Europaparlamentet påpekar de betydande besparingar som skulle kunna göras om Europaparlamentet bara hade ett säte. Parlamentet uppmanar med eftertryck budgetmyndigheten att ta upp frågan i förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram för 2014-2020. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet påpekar de betydande besparingar som skulle kunna göras om Europaparlamentet bara hade ett säte. Parlamentet uppmanar med eftertryck budgetmyndigheten att ta upp frågan i förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram för 2014-2020.

Varaktighet

| 51. | Europaparlamentet anser att nästa fleråriga budgetram, under en sjuårsperiod fram till 2020, bör betraktas som en övergångslösning, eftersom den är tydligt kopplad till Europa 2020-strategin. Parlamentet anser emellertid att en 5- eller 5+5-period bättre skulle anpassa budgetramens löptid med mandatperioden inom institutionerna och på detta sätt förbättra den demokratiska redovisnings- och ansvarskyldigheten. Parlamentet påminner om att det krävs en maximal flexibilitetsgrad för att den fleråriga budgetramen ska vara livskraftig och effektiv. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att nästa fleråriga budgetram, under en sjuårsperiod fram till 2020, bör betraktas som en övergångslösning, eftersom den är tydligt kopplad till Europa 2020-strategin. Parlamentet anser emellertid att en 5- eller 5+5-period bättre skulle anpassa budgetramens löptid med mandatperioden inom institutionerna och på detta sätt förbättra den demokratiska redovisnings- och ansvarskyldigheten. Parlamentet påminner om att det krävs en maximal flexibilitetsgrad för att den fleråriga budgetramen ska vara livskraftig och effektiv.

Halvtidsöversyn

| 52. | Europaparlamentet betonar behovet av att införa en halvtidsöversyn i förordningen om den fleråriga budgetramen, inbegripet ett särskilt förfarande med en bindande tidsplan som garanterar att nästa parlament involveras till fullo. Parlamentet anser att kommissionen bör lägga fram ett lagstiftningsförslag som gör det möjligt att se över den fleråriga budgetramen och som bör antas i god tid innan budgetförfarandet för 2018 inleds. Parlamentet betonar att halvtidsöversynen inte bör hindra investeringsutsikternas stabilitet och att den bör skydda stödmottagarna och den långsiktiga programplaneringens och de långsiktiga investeringarnas stabilitet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar behovet av att införa en halvtidsöversyn i förordningen om den fleråriga budgetramen, inbegripet ett särskilt förfarande med en bindande tidsplan som garanterar att nästa parlament involveras till fullo. Parlamentet anser att kommissionen bör lägga fram ett lagstiftningsförslag som gör det möjligt att se över den fleråriga budgetramen och som bör antas i god tid innan budgetförfarandet för 2018 inleds. Parlamentet betonar att halvtidsöversynen inte bör hindra investeringsutsikternas stabilitet och att den bör skydda stödmottagarna och den långsiktiga programplaneringens och de långsiktiga investeringarnas stabilitet.

Behovet av en mer flexibel flerårig budgetram

| 53. | Europaparlamentet är övertygat om att förändrade politiska och ekonomiska omständigheter liksom oförutsedda händelser kommer att kräva anpassningar av den fleråriga budgetramen under sjuårsperioden. Parlamentet framhåller att nästa fleråriga budgetram måste öka budgetflexibiliteten, både inom och mellan budgetrubriker, samt mellan budgetår inom den fleråriga budgetramen, för att man ska kunna sörja för att de tillgängliga budgetresurserna utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet är övertygat om att förändrade politiska och ekonomiska omständigheter liksom oförutsedda händelser kommer att kräva anpassningar av den fleråriga budgetramen under sjuårsperioden. Parlamentet framhåller att nästa fleråriga budgetram måste öka budgetflexibiliteten, både inom och mellan budgetrubriker, samt mellan budgetår inom den fleråriga budgetramen, för att man ska kunna sörja för att de tillgängliga budgetresurserna utnyttjas fullt ut.

| 54. | Europaparlamentet anser att en flexibilitetsgrad på 5 procent är nödvändig när det gäller taken för (under)rubrikerna för att möjliggöra en anpassning till nya förhållanden utan att öka det totala beloppet och utan att kräva en översyn av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att en flexibilitetsgrad på 5 procent är nödvändig när det gäller taken för (under)rubrikerna för att möjliggöra en anpassning till nya förhållanden utan att öka det totala beloppet och utan att kräva en översyn av den fleråriga budgetramen.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att öka lagstiftningsflexibiliteten (möjlighet att avvika från ett visst belopp för hela det berörda programmets löptid) från 5 procent till 10 procent. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att öka lagstiftningsflexibiliteten (möjlighet att avvika från ett visst belopp för hela det berörda programmets löptid) från 5 procent till 10 procent.

| 56. | Europaparlamentet understryker behovet av att utnyttja taken i den fleråriga budgetramen på bästa sätt. Parlamentet föreslår därför att de marginaler som finns kvar under taken för åtagandebemyndigandena under ett budgetår bör föras över till nästa år och betraktas som en övergripande marginal för den fleråriga budgetramen, som under framtida år ska tilldelas olika rubriker i enlighet med uppskattade behov och tas i bruk inom ramen för det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet understryker behovet av att utnyttja taken i den fleråriga budgetramen på bästa sätt. Parlamentet föreslår därför att de marginaler som finns kvar under taken för åtagandebemyndigandena under ett budgetår bör föras över till nästa år och betraktas som en övergripande marginal för den fleråriga budgetramen, som under framtida år ska tilldelas olika rubriker i enlighet med uppskattade behov och tas i bruk inom ramen för det årliga budgetförfarandet.

| 57. | Europaparlamentet understryker likaså behovet att införa en övergripande marginal för den fleråriga budgetramen för betalningsbemyndiganden, vilken gör det möjligt att till följande år föra över de marginaler som kvarstår under taken för betalningsbemyndigandena och ta i bruk dem inom ramen för det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet understryker likaså behovet att införa en övergripande marginal för den fleråriga budgetramen för betalningsbemyndiganden, vilken gör det möjligt att till följande år föra över de marginaler som kvarstår under taken för betalningsbemyndigandena och ta i bruk dem inom ramen för det årliga budgetförfarandet.

| 58. | Europaparlamentet är särskilt bekymrat över den nuvarande allt högre nivån för de utestående åtagandena. Parlamentet vill se en gemensam interinstitutionell strategi för att hålla nivån för de utestående åtagandena under kontroll i den fleråriga budgetramen för 2014-2020 och att lämpliga åtgärder vidtas i detta avseende. Parlamentet uppmuntrar till en diskussion om hur nivån för betalningsbemyndigandena kan göras mer jämnt fördelade över perioden för den fleråriga budgetramen för att i största möjliga utsträckning undvika risken att genomförandet av EU-program hindras på grund av brist på betalningsbemyndiganden i slutet av budgetramen. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet är särskilt bekymrat över den nuvarande allt högre nivån för de utestående åtagandena. Parlamentet vill se en gemensam interinstitutionell strategi för att hålla nivån för de utestående åtagandena under kontroll i den fleråriga budgetramen för 2014-2020 och att lämpliga åtgärder vidtas i detta avseende. Parlamentet uppmuntrar till en diskussion om hur nivån för betalningsbemyndigandena kan göras mer jämnt fördelade över perioden för den fleråriga budgetramen för att i största möjliga utsträckning undvika risken att genomförandet av EU-program hindras på grund av brist på betalningsbemyndiganden i slutet av budgetramen.

| 59. | Europaparlamentet noterar att EU-budgeten varje år uppvisar ett överskott och att medlemsstaternas bidrag till EU-budgeten sänks med detta belopp. Samtidigt beklagar parlamentet rådets regelbundna linjära nedskärningar av kommissionens beräkningar av betalningsbemyndigandena i budgetförslaget samt att rådet de senaste åren gång på gång har motsatt sig att anslå den betalningsnivå som kommissionen behöver i slutet av budgetåret för att EU ska kunna uppfylla sina ekonomiska åtaganden. Parlamentet anser att en sådan strategi inte är god budgetering och att det återbetalade överskottet inte har någon betydelse för den totala underskottsnivån i medlemsstaterna, men att detta belopp skulle kunna göra en tydlig skillnad för EU:s allmänna budget. Parlamentet påminner om att institutionerna förbundit sig att se över budgetförordningen i syfte att möjliggöra överföringar av outnyttjade anslag och budgetsaldot. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet noterar att EU-budgeten varje år uppvisar ett överskott och att medlemsstaternas bidrag till EU-budgeten sänks med detta belopp. Samtidigt beklagar parlamentet rådets regelbundna linjära nedskärningar av kommissionens beräkningar av betalningsbemyndigandena i budgetförslaget samt att rådet de senaste åren gång på gång har motsatt sig att anslå den betalningsnivå som kommissionen behöver i slutet av budgetåret för att EU ska kunna uppfylla sina ekonomiska åtaganden. Parlamentet anser att en sådan strategi inte är god budgetering och att det återbetalade överskottet inte har någon betydelse för den totala underskottsnivån i medlemsstaterna, men att detta belopp skulle kunna göra en tydlig skillnad för EU:s allmänna budget. Parlamentet påminner om att institutionerna förbundit sig att se över budgetförordningen i syfte att möjliggöra överföringar av outnyttjade anslag och budgetsaldot.

| 60. | Europaparlamentet stöder helhjärtat marginalen för oförutsedda uppgifter, men understryker att om den ska vara effektiv bör utnyttjandet inte förutsätta obligatorisk avräkning mot taken, och marginalen bör antas genom omröstning med kvalificerad majoritet i rådet. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet stöder helhjärtat marginalen för oförutsedda uppgifter, men understryker att om den ska vara effektiv bör utnyttjandet inte förutsätta obligatorisk avräkning mot taken, och marginalen bör antas genom omröstning med kvalificerad majoritet i rådet.

| 61. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att öka anslagen för flexibilitetsinstrumentet och utnyttjandet av de årliga beloppen upp till år n+3. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att öka anslagen för flexibilitetsinstrumentet och utnyttjandet av de årliga beloppen upp till år n+3.

| 62. | Europaparlamentet understryker sitt starka stöd för kommissionens förslag att reserven för katastrofbistånd, Europeiska unionens solidaritetsfond, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och reserven för kriser i jordbrukssektorn, på grund av sin karaktär som icke programplanerat stöd, ska införas i budgeten utöver utgiftstaken för de berörda rubrikerna. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet understryker sitt starka stöd för kommissionens förslag att reserven för katastrofbistånd, Europeiska unionens solidaritetsfond, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och reserven för kriser i jordbrukssektorn, på grund av sin karaktär som icke programplanerat stöd, ska införas i budgeten utöver utgiftstaken för de berörda rubrikerna.

| 63. | Europaparlamentet framhåller mervärdet av den europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter som ett snabbt interventionsinstrument för att hjälpa arbetslösa att återinträda på arbetsmarknaden. Parlamentet insisterar på att fonden måste fortsätta och utökas efter 2013, som ett instrument som är tillgängligt enligt samma villkor för alla kategorier av arbetstagare. Parlamentet betonar vidare att det dessutom behövs ett förenklat och påskyndat förfarande för utbetalningen av bidrag för att förbättra fondens effektivitet. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet framhåller mervärdet av den europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter som ett snabbt interventionsinstrument för att hjälpa arbetslösa att återinträda på arbetsmarknaden. Parlamentet insisterar på att fonden måste fortsätta och utökas efter 2013, som ett instrument som är tillgängligt enligt samma villkor för alla kategorier av arbetstagare. Parlamentet betonar vidare att det dessutom behövs ett förenklat och påskyndat förfarande för utbetalningen av bidrag för att förbättra fondens effektivitet.

Principen om enhet i budgeten

| 64. | Europaparlamentet påminner om att EU:s budget omfattar alla inkomster och utgifter som är en följd av beslut fattade av EU-institutionerna inom respektive behörighetsområden, och att den gör en åtskillnad mellan unionens finansiella operationer i form av utlåning, inlåning och garantier. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet påminner om att EU:s budget omfattar alla inkomster och utgifter som är en följd av beslut fattade av EU-institutionerna inom respektive behörighetsområden, och att den gör en åtskillnad mellan unionens finansiella operationer i form av utlåning, inlåning och garantier.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och rådet att i en separat bilaga förteckna de budgetåtaganden eller finansiella åtaganden och garantier som unionen och några medlemsstater gjort inom ramen för de europeiska stabiliseringsmekanismerna (EFSM, EFSF och ESM) i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 122.2, 136.3 och 143 i EUF-fördraget, samt det direkta bilaterala ekonomiska stödet till andra medlemsstater eller andra projekt som har samband med ”bankunionen”. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och rådet att i en separat bilaga förteckna de budgetåtaganden eller finansiella åtaganden och garantier som unionen och några medlemsstater gjort inom ramen för de europeiska stabiliseringsmekanismerna (EFSM, EFSF och ESM) i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 122.2, 136.3 och 143 i EUF-fördraget, samt det direkta bilaterala ekonomiska stödet till andra medlemsstater eller andra projekt som har samband med ”bankunionen”.

| 66. | Europaparlamentet betonar att alla beslut som är avsedda att stärka den ekonomiska och monetära unionen bör fattas på grundval av fördragen och involvera berörda institutioner. Parlamentet betonar att varje avsteg från gemenskapsmetoden och ökad användning av mellanstatliga avtal endast kommer att dela upp och försvaga Europeiska unionen, inklusive euroområdet. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet betonar att alla beslut som är avsedda att stärka den ekonomiska och monetära unionen bör fattas på grundval av fördragen och involvera berörda institutioner. Parlamentet betonar att varje avsteg från gemenskapsmetoden och ökad användning av mellanstatliga avtal endast kommer att dela upp och försvaga Europeiska unionen, inklusive euroområdet.

| 67. | Europaparlamentet uttrycker sin fasta övertygelse om att alla former av en ny finanspolitisk kapacitet för medlemsstaterna i euroområdet som syftar till anpassningar till landsspecifika chocker och strukturreformer, och vars finanspolitiska funktioner inte omfattas av den fleråriga budgetramen, måste utvecklas inom unionens ramar och omfattas av adekvat demokratisk redovisningsskyldighet via de befintliga institutionerna. Parlamentet påminner om bestämmelserna i fördragen, enligt vilka alla former av ny budgetkapacitet måste utgöra del av EU-budgeten, varvid budgetens enhetsprincip respekteras. Parlamentet anser dessutom att en särskild, ny budgetrubrik i den fleråriga budgetramen bör skapas för att förbättra synligheten och garantera additionaliteten för en sådan ny budgetkapacitet. Parlamentet motsätter sig starkt alla försök att sänka taken i kommissionen förslag om den fleråriga budgetramen i syfte att trygga resurser för denna nya kapacitet. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uttrycker sin fasta övertygelse om att alla former av en ny finanspolitisk kapacitet för medlemsstaterna i euroområdet som syftar till anpassningar till landsspecifika chocker och strukturreformer, och vars finanspolitiska funktioner inte omfattas av den fleråriga budgetramen, måste utvecklas inom unionens ramar och omfattas av adekvat demokratisk redovisningsskyldighet via de befintliga institutionerna. Parlamentet påminner om bestämmelserna i fördragen, enligt vilka alla former av ny budgetkapacitet måste utgöra del av EU-budgeten, varvid budgetens enhetsprincip respekteras. Parlamentet anser dessutom att en särskild, ny budgetrubrik i den fleråriga budgetramen bör skapas för att förbättra synligheten och garantera additionaliteten för en sådan ny budgetkapacitet. Parlamentet motsätter sig starkt alla försök att sänka taken i kommissionen förslag om den fleråriga budgetramen i syfte att trygga resurser för denna nya kapacitet.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ingå ett fast åtagande för att införliva Europeiska utvecklingsfonden i EU:s budget för 2021. Parlamentet noterar att en sådan reform skulle kräva att taken i den fleråriga budgetramen skulle behöver höjas i motsvarande mån. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ingå ett fast åtagande för att införliva Europeiska utvecklingsfonden i EU:s budget för 2021. Parlamentet noterar att en sådan reform skulle kräva att taken i den fleråriga budgetramen skulle behöver höjas i motsvarande mån.

| 69. | Europaparlamentet bekräftar sin avsikt att i framtiden anordna en särskild offentlig diskussion och en omröstning om budgetens inkomstsida, som en del av parlamentets granskning av det årliga budgetförslaget. Parlamentet tror fullt och fast på att man på detta sätt kan föra en fortgående diskussion om unionen samtidigt som det är uppenbart att budgetmyndigheten för närvarande inte har befogenheter att föreslå ändringar till denna del av budgeten. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet bekräftar sin avsikt att i framtiden anordna en särskild offentlig diskussion och en omröstning om budgetens inkomstsida, som en del av parlamentets granskning av det årliga budgetförslaget. Parlamentet tror fullt och fast på att man på detta sätt kan föra en fortgående diskussion om unionen samtidigt som det är uppenbart att budgetmyndigheten för närvarande inte har befogenheter att föreslå ändringar till denna del av budgeten.

Egna medel

| 70. | Europaparlamentet anser att förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram, som inleddes för över ett år sedan, tydligt visar det dödläge som uppstått till följd av att det saknas ett riktigt system för egna medel. Dessa förhandlingar organiseras i rådet kring två motsatta läger, som å ena sidan leds av EU-budgetens nettobetalare och å andra sidan av EU-budgetens nettomottagare, i ett system som skapar en rent räkenskapsbaserad syn på rättvis avkastning som i slutändan gör att en överenskommelse om den fleråriga budgetramen alltid är kopplad till en överenskommelse om en lång förteckning över undantag och kompensationer som förhandlats fram inom stängda dörrar och som de europeiska medborgarna inte kan förstå. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet anser att förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram, som inleddes för över ett år sedan, tydligt visar det dödläge som uppstått till följd av att det saknas ett riktigt system för egna medel. Dessa förhandlingar organiseras i rådet kring två motsatta läger, som å ena sidan leds av EU-budgetens nettobetalare och å andra sidan av EU-budgetens nettomottagare, i ett system som skapar en rent räkenskapsbaserad syn på rättvis avkastning som i slutändan gör att en överenskommelse om den fleråriga budgetramen alltid är kopplad till en överenskommelse om en lång förteckning över undantag och kompensationer som förhandlats fram inom stängda dörrar och som de europeiska medborgarna inte kan förstå.

| 71. | Europaparlamentet tror fullt och fast på att man vid finansieringen av unionens budget bör återgå till ett äkta system för egna medel, i enlighet med bestämmelserna i Romfördraget och alla senare EU-fördrag. Parlamentet beklagar djupt att det nuvarande systemet enligt vilket den överväldigande andelen medel härrör från de nationella bidragen saknar transparens och är orättvist och inte omfattas av parlamentariska kontroller på vare sig europeisk eller nationell nivå. Parlamentet betonar att ett sådant system i grunden kränker andan och bokstaven i fördraget. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet tror fullt och fast på att man vid finansieringen av unionens budget bör återgå till ett äkta system för egna medel, i enlighet med bestämmelserna i Romfördraget och alla senare EU-fördrag. Parlamentet beklagar djupt att det nuvarande systemet enligt vilket den överväldigande andelen medel härrör från de nationella bidragen saknar transparens och är orättvist och inte omfattas av parlamentariska kontroller på vare sig europeisk eller nationell nivå. Parlamentet betonar att ett sådant system i grunden kränker andan och bokstaven i fördraget.

| 72. | Europaparlamentet påpekar att omstruktureringen av systemet för egna medel som sådant inte avser storleken på EU:s budget, men syftar till att finna en mer effektiv resurssammansättning för att finansiera EU-politik och EU-mål som man kommit överens om. Parlamentet understryker att införandet av ett nytt system inte skulle öka medborgarnas skattebörda totalt, utan i stället minska bördan för de nationella statskassorna. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet påpekar att omstruktureringen av systemet för egna medel som sådant inte avser storleken på EU:s budget, men syftar till att finna en mer effektiv resurssammansättning för att finansiera EU-politik och EU-mål som man kommit överens om. Parlamentet understryker att införandet av ett nytt system inte skulle öka medborgarnas skattebörda totalt, utan i stället minska bördan för de nationella statskassorna.

| 73. | Europaparlamentet bekräftar sin grundläggande åsikt som framfördes i resolutionen av den 13 juni 2012 om att parlamentet inte är berett att ge sitt godkännande till förordningen om nästa fleråriga budgetram utan en politisk överenskommelse om reformen av systemet för egna medel, i linje med kommissionens förslag av den 29 juni 2011, samt parlamentets lagstiftningsförslag om nya helt egna medel. Parlamentet anser att en sådan reform bör syfta till att minska andelen BNI-baserade bidrag som medlemsstaterna betalar in till EU-budgeten till högst 40 procent fram till 2020 för att på detta sätt bidra till medlemsstaternas insatser för att konsolidera sina budgetar. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet bekräftar sin grundläggande åsikt som framfördes i resolutionen av den 13 juni 2012 om att parlamentet inte är berett att ge sitt godkännande till förordningen om nästa fleråriga budgetram utan en politisk överenskommelse om reformen av systemet för egna medel, i linje med kommissionens förslag av den 29 juni 2011, samt parlamentets lagstiftningsförslag om nya helt egna medel. Parlamentet anser att en sådan reform bör syfta till att minska andelen BNI-baserade bidrag som medlemsstaterna betalar in till EU-budgeten till högst 40 procent fram till 2020 för att på detta sätt bidra till medlemsstaternas insatser för att konsolidera sina budgetar.

| 74. | Europaparlamentet tror fullt och fast på att den nödvändiga politiska överenskommelsen bör omfatta följande aspekter:






  1) | Det måsta göras en ingående reform av finansieringen av EU:s budget så att man återgår till ett system med äkta, tydliga, enkla och rättvisa egna medel och erbjuder de garantier för beslutsfattande och demokratisk kontroll som gäller för alla offentliga budgetar. |
| --- | --- | --- |

74.

Europaparlamentet tror fullt och fast på att den nödvändiga politiska överenskommelsen bör omfatta följande aspekter:

1)

Det måsta göras en ingående reform av finansieringen av EU:s budget så att man återgår till ett system med äkta, tydliga, enkla och rättvisa egna medel och erbjuder de garantier för beslutsfattande och demokratisk kontroll som gäller för alla offentliga budgetar.

| 2) | Denna reform måste genomföras under den fleråriga budgetramen för 2014–2020, enligt kommissionens förslag. |
| --- | --- |

2)

Denna reform måste genomföras under den fleråriga budgetramen för 2014–2020, enligt kommissionens förslag.

| 3) | Kommissionen bör agera omedelbart på en formell ansökan från flera medlemsstater, som har uppnått den nödvändiga tröskeln, om att införa en skatt på finansiella transaktioner inom ramen för ett förstärkt samarbete. Parlamentet framhåller att alla sådana lagstiftningsförslag från kommissionen måste offentliggöras tillsammans med en uppsättning reviderade förslag om paketet om egna medel, för att se till att inkomsterna från denna skatt helt eller delvis förs till EU-budgeten i form av helt egna medel, vilket därmed minskar de nationella bidragen för de medlemsstater som inför denna skatt. |
| --- | --- |

3)

Kommissionen bör agera omedelbart på en formell ansökan från flera medlemsstater, som har uppnått den nödvändiga tröskeln, om att införa en skatt på finansiella transaktioner inom ramen för ett förstärkt samarbete. Parlamentet framhåller att alla sådana lagstiftningsförslag från kommissionen måste offentliggöras tillsammans med en uppsättning reviderade förslag om paketet om egna medel, för att se till att inkomsterna från denna skatt helt eller delvis förs till EU-budgeten i form av helt egna medel, vilket därmed minskar de nationella bidragen för de medlemsstater som inför denna skatt.

| 4) | En överenskommelse om reformen av mervärdeskattebaserade egna medel samt genomförandemetoderna måste ingås tillsammans med överenskommelsen om den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

4)

En överenskommelse om reformen av mervärdeskattebaserade egna medel samt genomförandemetoderna måste ingås tillsammans med överenskommelsen om den fleråriga budgetramen.

| 5) | Det nya systemet måste leda till att befintliga rabatter och andra korrigeringsmekanismer avskaffas. All eventuell kompensation kan, på grundval av kommissionens förslag, endast godtas som kompensation av tillfällig karaktär som motiveras av obestridliga objektiva och ekonomiska kriterier. |
| --- | --- |

5)

Det nya systemet måste leda till att befintliga rabatter och andra korrigeringsmekanismer avskaffas. All eventuell kompensation kan, på grundval av kommissionens förslag, endast godtas som kompensation av tillfällig karaktär som motiveras av obestridliga objektiva och ekonomiska kriterier.

| 6) | I det fall att genomförandet av systemet med de nya egna medlen inte resulterar i en betydande minskning av medlemsstaternas BNI-baserade bidrag till EU-budgeten, kommer kommissionen att lägga fram ytterligare förslag om att införa nya helt egna medel. |
| --- | --- |

6)

I det fall att genomförandet av systemet med de nya egna medlen inte resulterar i en betydande minskning av medlemsstaternas BNI-baserade bidrag till EU-budgeten, kommer kommissionen att lägga fram ytterligare förslag om att införa nya helt egna medel.

Interinstitutionella förhandlingar

| 75. | Europaparlamentet understryker att det ställs stränga krav på majoritet inom både parlamentet och rådet för att anta den fleråriga budgetramen, och pekar på vikten av att till fullo utnyttja bestämmelserna i artikel 312.5, vilka ålägger institutionerna att föra förhandlingar i syfte att nå en överenskommelse om en text som parlamentet kan godkänna. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet understryker att det ställs stränga krav på majoritet inom både parlamentet och rådet för att anta den fleråriga budgetramen, och pekar på vikten av att till fullo utnyttja bestämmelserna i artikel 312.5, vilka ålägger institutionerna att föra förhandlingar i syfte att nå en överenskommelse om en text som parlamentet kan godkänna.

| 76. | Europaparlamentet betonar att detta kommer att vara första gången som en förordning om den fleråriga budgetramen antas enligt de nya bestämmelserna i Lissabonfördraget, vilka innebär nya samarbetsarrangemang mellan institutionerna på ett sätt som kombinerar ett effektivt beslutsfattande med respekt för respektive befogenheter. Parlamentet välkomnar i detta hänseende de åtgärder som vidtagits av de ungerska, polska, danska och cypriotiska tjänstgörande ordförandeskapen för att etablera en strukturerad dialog och ett regelbundet informationsutbyte med parlamentet. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet betonar att detta kommer att vara första gången som en förordning om den fleråriga budgetramen antas enligt de nya bestämmelserna i Lissabonfördraget, vilka innebär nya samarbetsarrangemang mellan institutionerna på ett sätt som kombinerar ett effektivt beslutsfattande med respekt för respektive befogenheter. Parlamentet välkomnar i detta hänseende de åtgärder som vidtagits av de ungerska, polska, danska och cypriotiska tjänstgörande ordförandeskapen för att etablera en strukturerad dialog och ett regelbundet informationsutbyte med parlamentet.

| 77. | Europaparlamentet är redo att inleda ingående diskussioner med rådet om både förordningen om den fleråriga budgetramen och det institutionella avtalet, och uppmanar rådet att intensifiera sina kontakter på alla nivåer inför Europeiska rådets möte den 22–23 november 2012. Parlamentet betonar behovet att så snart som möjligt nå en slutlig överenskommelse om den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet är redo att inleda ingående diskussioner med rådet om både förordningen om den fleråriga budgetramen och det institutionella avtalet, och uppmanar rådet att intensifiera sina kontakter på alla nivåer inför Europeiska rådets möte den 22–23 november 2012. Parlamentet betonar behovet att så snart som möjligt nå en slutlig överenskommelse om den fleråriga budgetramen.

| 78. | Europaparlamentet konstaterar att den politiska överenskommelse som kan komma att nås i rådet endast utgör ett förhandlingsmandat för rådet. Parlamentet framhåller att efter det att Europeiska rådet nått en politisk överenskommelse måste fullständiga förhandlingar mellan parlamentet och rådet föras innan rådet formellt lägger fram sina förslag om förordningen om den fleråriga budgetramen för parlamentets godkännande. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet konstaterar att den politiska överenskommelse som kan komma att nås i rådet endast utgör ett förhandlingsmandat för rådet. Parlamentet framhåller att efter det att Europeiska rådet nått en politisk överenskommelse måste fullständiga förhandlingar mellan parlamentet och rådet föras innan rådet formellt lägger fram sina förslag om förordningen om den fleråriga budgetramen för parlamentets godkännande.

| 79. | Europaparlamentet erinrar om att parlamentet och rådet i enlighet med EUF-fördraget är de lagstiftande organen, och att Europeiska rådet inte har någon lagstiftande roll. Parlamentet betonar att förhandlingarna om lagstiftningsförslagen relaterade till fleråriga program kommer att föras enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet erinrar om att parlamentet och rådet i enlighet med EUF-fördraget är de lagstiftande organen, och att Europeiska rådet inte har någon lagstiftande roll. Parlamentet betonar att förhandlingarna om lagstiftningsförslagen relaterade till fleråriga program kommer att föras enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 80. | Europaparlamentet betonar att förhandlingarna om förordningen om den fleråriga budgetramen och de relaterade fleråriga programmen bör styras av en kvalitativ metod. Parlamentet understryker att de måste behandlas som ett paket, och bekräftar principen om att ”ingenting är överenskommet förrän allt är överenskommet”. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet betonar att förhandlingarna om förordningen om den fleråriga budgetramen och de relaterade fleråriga programmen bör styras av en kvalitativ metod. Parlamentet understryker att de måste behandlas som ett paket, och bekräftar principen om att ”ingenting är överenskommet förrän allt är överenskommet”.

| 81. | Europaparlamentet betonar vikten av yttrandena från parlamentets utskott som bifogas interimsbetänkandet, eftersom de kompletterar och ger värdefull vägledning och ytterligare uppgifter om riktlinjerna för förhandlingarna om den fleråriga budgetramen/det interinstitutionella avtalet i denna resolution. Parlamentet insisterar på att de specifika rekommendationer för varje politikområde som finns i dessa yttranden bör ses som bidrag till förhandlingarna om de berörda fleråriga programmen. Parlamentet upprepar i detta avseende sin bestämda uppfattning att det särskilda lagstiftningsförfarandet för den fleråriga budgetramen inte bör behandla frågor som omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet betonar vikten av yttrandena från parlamentets utskott som bifogas interimsbetänkandet, eftersom de kompletterar och ger värdefull vägledning och ytterligare uppgifter om riktlinjerna för förhandlingarna om den fleråriga budgetramen/det interinstitutionella avtalet i denna resolution. Parlamentet insisterar på att de specifika rekommendationer för varje politikområde som finns i dessa yttranden bör ses som bidrag till förhandlingarna om de berörda fleråriga programmen. Parlamentet upprepar i detta avseende sin bestämda uppfattning att det särskilda lagstiftningsförfarandet för den fleråriga budgetramen inte bör behandla frågor som omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 82. | Europaparlamentet uppmärksammar rådet på det bifogade arbetsdokument som belyser ändringar till förslaget till rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 och till förslaget till ett interinstitutionellt avtal om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning. Parlamentet påpekar att ytterligare ändringar kan komma att bli nödvändiga beroende på hur förhandlingarna om den fleråriga budgetramen fortskrider. Parlamentet påpekar att det interinstitutionella avtalet inte kan slutföras förrän förfarandet för den fleråriga budgetramen har avslutats. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmärksammar rådet på det bifogade arbetsdokument som belyser ändringar till förslaget till rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 och till förslaget till ett interinstitutionellt avtal om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning. Parlamentet påpekar att ytterligare ändringar kan komma att bli nödvändiga beroende på hur förhandlingarna om den fleråriga budgetramen fortskrider. Parlamentet påpekar att det interinstitutionella avtalet inte kan slutföras förrän förfarandet för den fleråriga budgetramen har avslutats.

| 83. | Europaparlamentet påpekar slutligen att om ingen flerårig budgetram antagits före utgången av 2013 kommer de tak och andra bestämmelser som gäller för 2013 att fortsätta att gälla tills en ny flerårig budgetram har antagits. Parlamentet signalerar att det i en sådan situation skulle vara berett att nå en snabb överenskommelse med rådet och kommissionen om att anta den interna strukturen för den fleråriga budgetramen för att återspegla de nya politiska prioriteringarna. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet påpekar slutligen att om ingen flerårig budgetram antagits före utgången av 2013 kommer de tak och andra bestämmelser som gäller för 2013 att fortsätta att gälla tills en ny flerårig budgetram har antagits. Parlamentet signalerar att det i en sådan situation skulle vara berett att nå en snabb överenskommelse med rådet och kommissionen om att anta den interna strukturen för den fleråriga budgetramen för att återspegla de nya politiska prioriteringarna.

*

* *

| 84. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen, medlemsstaternas nationella regeringar och parlament och övriga berörda institutioner och organ. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen, medlemsstaternas nationella regeringar och parlament och övriga berörda institutioner och organ.

---

(1)  EUT C 27 E, 31.1.2008, s. 214.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0266.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0245.

(4)  (COM(2010)0700).

(5)  Antagna texter, P7_TA(2012)0404.

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/13

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij

P7_TA(2012)0369

Europaparlamentets rekommendation till rådet av den 23 oktober 2012 om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij (2012/2142(INI))

2014/C 68 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av artikel 215 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 215 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Guy Verhofstadt och Kristiina Ojuland för ALDE-gruppen (B7-0196/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Guy Verhofstadt och Kristiina Ojuland för ALDE-gruppen (B7-0196/2012),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2011 om rättsstatsprincipen i Ryssland (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2011 om rättsstatsprincipen i Ryssland (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 december 2010 om årsrapporten för 2009 om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 december 2010 om årsrapporten för 2009 om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om det kommande toppmötet mellan EU och Ryssland den 15 december 2011 och resultatet av valet till duman den 4 december 2011 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om det kommande toppmötet mellan EU och Ryssland den 15 december 2011 och resultatet av valet till duman den 4 december 2011 (3),

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 2 februari 2012 om att föra en konsekvent politik gentemot de regimer mot vilka EU tillämpar restriktiva åtgärder, i samband med att deras ledare utövar privata och kommersiella intressen inom EU:s gränser (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 2 februari 2012 om att föra en konsekvent politik gentemot de regimer mot vilka EU tillämpar restriktiva åtgärder, i samband med att deras ledare utövar privata och kommersiella intressen inom EU:s gränser (4),

| — | med beaktande av att den amerikanska senatens utrikesutskott den 26 juni 2012 antog en lag om rättssäkerhet och ansvarstagande i fallet Sergej Magnitskij som ska göra det möjligt att införa viseringsförbud och frysning av tillgångar för ryska tjänstemän som påstås ha varit inblandade i fängslandet och misshandeln av Sergej Magnitskij och i hans död, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att den amerikanska senatens utrikesutskott den 26 juni 2012 antog en lag om rättssäkerhet och ansvarstagande i fallet Sergej Magnitskij som ska göra det möjligt att införa viseringsförbud och frysning av tillgångar för ryska tjänstemän som påstås ha varit inblandade i fängslandet och misshandeln av Sergej Magnitskij och i hans död,

| — | med beaktande av det förslag till resolution om rättsstatsprincipen i Ryssland i fallet Sergej Magnitskij som lades fram vid den årliga sessionen för OSSE:s parlamentariska församling 2012, i vilket de nationella parlamenten uppmanas att vidta åtgärder för att införa viseringsförbud och frysning av tillgångar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till resolution om rättsstatsprincipen i Ryssland i fallet Sergej Magnitskij som lades fram vid den årliga sessionen för OSSE:s parlamentariska församling 2012, i vilket de nationella parlamenten uppmanas att vidta åtgärder för att införa viseringsförbud och frysning av tillgångar,

| — | med beaktande av artikel 121.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 121.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0285/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0285/2012), och av följande skäl:

| A. | Gripandet av Sergej Magnitskij, de förhållanden han utsattes för under frihetsberövandet och hans senare död i häktet är ett väldokumenterat och allvarligt fall av åsidosättande av de grundläggande mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

A.

Gripandet av Sergej Magnitskij, de förhållanden han utsattes för under frihetsberövandet och hans senare död i häktet är ett väldokumenterat och allvarligt fall av åsidosättande av de grundläggande mänskliga rättigheterna.

| B. | Åtalet mot Sergej Magnitskij efter hans död är en kränkning av internationell och nationell rätt och visar klart och tydligt att det ryska straffrättsliga systemet fungerar dåligt. |
| --- | --- |

B.

Åtalet mot Sergej Magnitskij efter hans död är en kränkning av internationell och nationell rätt och visar klart och tydligt att det ryska straffrättsliga systemet fungerar dåligt.

| C. | Ryssland är medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa och har åtagit sig att fullt ut respektera de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen. EU har vid ett flertal tillfällen erbjudit ytterligare stöd och sakkunskap för att bistå Rysslands modernisering och hjälpa landet att upprätthålla sin konstitutionella och rättsliga ordning. |
| --- | --- |

C.

Ryssland är medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa och har åtagit sig att fullt ut respektera de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen. EU har vid ett flertal tillfällen erbjudit ytterligare stöd och sakkunskap för att bistå Rysslands modernisering och hjälpa landet att upprätthålla sin konstitutionella och rättsliga ordning.

| D. | Trots slutsatserna från 2011 av den undersökning som genomfördes av den ryske presidentens människorättsråd om olagligheten i att gripa, frihetsberöva och neka Sergej Magnitskij rättslig prövning har utredningarna kört fast, och de inblandade tjänstemännen har rentvåtts och till och med anförtrotts fallet efter hans död. Dessa åtgärder från myndigheternas sida visar att åtalet mot Magnitskij är politiskt motiverat. |
| --- | --- |

D.

Trots slutsatserna från 2011 av den undersökning som genomfördes av den ryske presidentens människorättsråd om olagligheten i att gripa, frihetsberöva och neka Sergej Magnitskij rättslig prövning har utredningarna kört fast, och de inblandade tjänstemännen har rentvåtts och till och med anförtrotts fallet efter hans död. Dessa åtgärder från myndigheternas sida visar att åtalet mot Magnitskij är politiskt motiverat.

| E. | Europeiska unionen har vid många tillfällen och i många sammanhang, från de regelbundna samråden om de mänskliga rättigheterna till olika högnivåmöten, uppmanat de ryska myndigheterna att genomföra grundliga oberoende utredningar i detta speciella, väldokumenterade fall och att sätta stopp för det rådande straffrihetsklimatet. |
| --- | --- |

E.

Europeiska unionen har vid många tillfällen och i många sammanhang, från de regelbundna samråden om de mänskliga rättigheterna till olika högnivåmöten, uppmanat de ryska myndigheterna att genomföra grundliga oberoende utredningar i detta speciella, väldokumenterade fall och att sätta stopp för det rådande straffrihetsklimatet.

| F. | Åtalet mot Sergej Magnitskij är visserligen inte unikt men är likafullt det främsta och mest väldokumenterade fallet av maktmissbruk av de ryska brottsbekämpande myndigheterna, som å det grövsta kränker rättsstatsprincipen. Det finns många andra rättsfall som under förevändning av ekonomisk brottslighet och korruptionsanklagelser syftar till att röja affärskonkurrenter eller politiska rivaler ur vägen. |
| --- | --- |

F.

Åtalet mot Sergej Magnitskij är visserligen inte unikt men är likafullt det främsta och mest väldokumenterade fallet av maktmissbruk av de ryska brottsbekämpande myndigheterna, som å det grövsta kränker rättsstatsprincipen. Det finns många andra rättsfall som under förevändning av ekonomisk brottslighet och korruptionsanklagelser syftar till att röja affärskonkurrenter eller politiska rivaler ur vägen.

| G. | Visumrestriktioner och andra restriktiva åtgärder är inte i sig vedertagna rättsliga påföljder utan utgör en politisk signal om EU:s oro riktad till en större publik, och därmed förblir de ett nödvändigt och legitimt utrikespolitiskt verktyg. |
| --- | --- |

G.

Visumrestriktioner och andra restriktiva åtgärder är inte i sig vedertagna rättsliga påföljder utan utgör en politisk signal om EU:s oro riktad till en större publik, och därmed förblir de ett nödvändigt och legitimt utrikespolitiskt verktyg.

| H. | Genom att utdöma påföljder med anledning av Magnitskij-fallet kan EU få de ryska myndigheterna att verkligen göra en ny kraftansträngning för att på ett mer konkret och övertygande sätt ta itu med den bristande tillämpningen av rättsstatsprincipen i Ryssland och det aktuella straffrihetsklimatet. |
| --- | --- |

H.

Genom att utdöma påföljder med anledning av Magnitskij-fallet kan EU få de ryska myndigheterna att verkligen göra en ny kraftansträngning för att på ett mer konkret och övertygande sätt ta itu med den bristande tillämpningen av rättsstatsprincipen i Ryssland och det aktuella straffrihetsklimatet.

| I. | Flera nationella parlament i EU:s medlemsstater, bland annat i Nederländerna, Förenade kungariket, Sverige och Polen, har redan antagit resolutioner där de uppmanar sina regeringar att utdöma påföljder med anledning av Magnitskij-fallet. Flera andra nationella parlament, till exempel i Portugal, Frankrike, Spanien och Lettland, håller på att utarbeta sådana resolutioner. |
| --- | --- |

I.

Flera nationella parlament i EU:s medlemsstater, bland annat i Nederländerna, Förenade kungariket, Sverige och Polen, har redan antagit resolutioner där de uppmanar sina regeringar att utdöma påföljder med anledning av Magnitskij-fallet. Flera andra nationella parlament, till exempel i Portugal, Frankrike, Spanien och Lettland, håller på att utarbeta sådana resolutioner.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:






  a) | Rådet uppmanas att upprätta en gemensam EU-förteckning över tjänstemän som bär ansvar för Sergej Magnitskijs död, den efterföljande juridiska mörkläggningen och de fortgående och oupphörliga trakasserierna mot hans mor och änka. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

a)

Rådet uppmanas att upprätta en gemensam EU-förteckning över tjänstemän som bär ansvar för Sergej Magnitskijs död, den efterföljande juridiska mörkläggningen och de fortgående och oupphörliga trakasserierna mot hans mor och änka.

| b) | Rådet uppmanas att införa och tillämpa ett EU-omfattande viseringsförbud för dessa tjänstemän och att frysa alla ekonomiska tillgångar som de eller deras närmaste familj kan inneha inom EU. |
| --- | --- |

b)

Rådet uppmanas att införa och tillämpa ett EU-omfattande viseringsförbud för dessa tjänstemän och att frysa alla ekonomiska tillgångar som de eller deras närmaste familj kan inneha inom EU.

| c) | Rådet uppmanas att uppmana Ryssland att genomföra en trovärdig och oberoende utredning som omfattar alla aspekter av detta tragiska fall och att ställa alla ansvariga inför rätta. |
| --- | --- |

c)

Rådet uppmanas att uppmana Ryssland att genomföra en trovärdig och oberoende utredning som omfattar alla aspekter av detta tragiska fall och att ställa alla ansvariga inför rätta.

| d) | Rådet uppmanas att uppmana de ryska myndigheterna att sätta stopp för den utbredda korruptionen och att reformera rättssystemet så att det överensstämmer med de internationella standarderna genom att skapa ett system som är så oberoende, rättvist och transparent att det under inga omständigheter kan missbrukas för politiska ändamål. |
| --- | --- |

d)

Rådet uppmanas att uppmana de ryska myndigheterna att sätta stopp för den utbredda korruptionen och att reformera rättssystemet så att det överensstämmer med de internationella standarderna genom att skapa ett system som är så oberoende, rättvist och transparent att det under inga omständigheter kan missbrukas för politiska ändamål.

| e) | Rådet uppmanas att under de bilaterala mötena och på ett mer beslutsamt, resolut och resultatinriktat sätt ta upp denna fråga och frågan om hot och straffrihet när det gäller fall som inbegriper människorättsförsvarare, journalister och advokater. |
| --- | --- |

e)

Rådet uppmanas att under de bilaterala mötena och på ett mer beslutsamt, resolut och resultatinriktat sätt ta upp denna fråga och frågan om hot och straffrihet när det gäller fall som inbegriper människorättsförsvarare, journalister och advokater.

| 2. | Europaparlamentet uppmuntrar rådet att inta en konsekvent och målmedveten hållning när det gäller andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Ryssland, på grundval av väldokumenterade, samstämda och oberoende källor och övertygande bevis, och att som sista utväg införa liknande restriktiva åtgärder mot de skyldiga. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmuntrar rådet att inta en konsekvent och målmedveten hållning när det gäller andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Ryssland, på grundval av väldokumenterade, samstämda och oberoende källor och övertygande bevis, och att som sista utväg införa liknande restriktiva åtgärder mot de skyldiga.

| 3. | Europaparlamentet understryker att de ryska myndigheternas åtagande när det gäller de grundläggande värdena, till exempel rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, alltjämt är den viktigaste förutsättningen för förbindelserna mellan EU och Ryssland och för utvecklingen av ett stabilt och pålitligt partnerskap mellan de båda parterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att de ryska myndigheternas åtagande när det gäller de grundläggande värdena, till exempel rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, alltjämt är den viktigaste förutsättningen för förbindelserna mellan EU och Ryssland och för utvecklingen av ett stabilt och pålitligt partnerskap mellan de båda parterna.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen, medlemsstaterna, den ryska statsduman samt till regeringen i Ryska federationen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen, medlemsstaterna, den ryska statsduman samt till regeringen i Ryska federationen.

---

(1)  EUT C 188 E, 28.6.2012, s. 37.

(2)  EUT C 169 E, 15.6.2012, s. 81.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0575.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0018.

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/15

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum

P7_TA(2012)0370

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum (2012/2005(INI))

2014/C 68 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum: dags för handling (COM(2011)0731), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum: dags för handling (COM(2011)0731),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om styrnings- och stimuleringsmekanismer för införandet av Sesar, den tekniska pelaren i det gemensamma europeiska luftrummet (COM(2011)0923), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om styrnings- och stimuleringsmekanismer för införandet av Sesar, den tekniska pelaren i det gemensamma europeiska luftrummet (COM(2011)0923),

| — | med beaktandet av vitboken ”Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

med beaktandet av vitboken ”Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem” (COM(2011)0144),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0254/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0254/2012), och av följande skäl:

| A. | Införandet av det gemensamma europeiska luftrummet har redan kommit en bra bit på vägen. |
| --- | --- |

A.

Införandet av det gemensamma europeiska luftrummet har redan kommit en bra bit på vägen.

| B. | År 2012 förväntas bli ett mycket viktigt år för införandet av det gemensamma europeiska luftrummet. |
| --- | --- |

B.

År 2012 förväntas bli ett mycket viktigt år för införandet av det gemensamma europeiska luftrummet.

| C. | Ett fullbordande av det gemensamma europeiska luftrumment kommer att ge betydande ekonomiska, säkerhetsmässiga och miljömässiga besparingar genom att skapa en mer hållbar luftfartssektor och ett mer effektivt flygledningssystem på europeisk nivå. |
| --- | --- |

C.

Ett fullbordande av det gemensamma europeiska luftrumment kommer att ge betydande ekonomiska, säkerhetsmässiga och miljömässiga besparingar genom att skapa en mer hållbar luftfartssektor och ett mer effektivt flygledningssystem på europeisk nivå.

| D. | Flygtrafiken ökar ständigt, vilket leder till kapacitetsbrister och till allt större förseningar för passagerarna samt påverkar flygbolagens tillväxtplaner. Europas luftrum är att av de mest trafikerade i världen med över 750 miljoner passagerare som använder EU:s flygplatser, och denna siffra förväntas fördubblas till år 2030. |
| --- | --- |

D.

Flygtrafiken ökar ständigt, vilket leder till kapacitetsbrister och till allt större förseningar för passagerarna samt påverkar flygbolagens tillväxtplaner. Europas luftrum är att av de mest trafikerade i världen med över 750 miljoner passagerare som använder EU:s flygplatser, och denna siffra förväntas fördubblas till år 2030.

| E. | För att det gemensamma europeiska luftrummet ska fungera krävs det en integrerad strategi där inga enskilda medlemsstater hotar införandet som helhet. |
| --- | --- |

E.

För att det gemensamma europeiska luftrummet ska fungera krävs det en integrerad strategi där inga enskilda medlemsstater hotar införandet som helhet.

| F. | Den 4 december 2012 ska inrättandet av funktionella luftrumsblock vara slutfört, men de senaste rapporterna visar att situationen långt ifrån uppfyller denna bestämmelse i lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum. |
| --- | --- |

F.

Den 4 december 2012 ska inrättandet av funktionella luftrumsblock vara slutfört, men de senaste rapporterna visar att situationen långt ifrån uppfyller denna bestämmelse i lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum.

| G. | Enligt artikel 13.3 i kommissionens förordning (EU) nr 691/2010 ska kommissionen fyra månader efter att ha mottagit prestationsplanerna av medlemsstaterna utfärda rekommendationer om antagandet av reviderade prestationsmål för de som inte är förenliga med de EU-övergripande målen. |
| --- | --- |

G.

Enligt artikel 13.3 i kommissionens förordning (EU) nr 691/2010 ska kommissionen fyra månader efter att ha mottagit prestationsplanerna av medlemsstaterna utfärda rekommendationer om antagandet av reviderade prestationsmål för de som inte är förenliga med de EU-övergripande målen.

| H. | De nationella leverantörer av flygtrafiktjänster som sköter flygledningen speglar Europas splittrade politiska geografi, en splittring som dessvärre leder till ineffektivt och överbelastningar av luftrummet. |
| --- | --- |

H.

De nationella leverantörer av flygtrafiktjänster som sköter flygledningen speglar Europas splittrade politiska geografi, en splittring som dessvärre leder till ineffektivt och överbelastningar av luftrummet.

| I. | För att ett gemensamt europeiskt luftrum ska kunna skapas krävs det åtgärder för att uppnå EU:s flygsäkerhetsmål, så att befintliga standarder kan stärkas och ett enhetligt och omfattande skydd för medborgarna kan garanteras. |
| --- | --- |

I.

För att ett gemensamt europeiskt luftrum ska kunna skapas krävs det åtgärder för att uppnå EU:s flygsäkerhetsmål, så att befintliga standarder kan stärkas och ett enhetligt och omfattande skydd för medborgarna kan garanteras.

| J. | Andra program, såsom Galileo och det globala systemet för satellitnavigering (GNSS), utvecklas snabbt. |
| --- | --- |

J.

Andra program, såsom Galileo och det globala systemet för satellitnavigering (GNSS), utvecklas snabbt.

| K. | Man bör snarast möjligt enas om den finansiering och den finansieringsram som behövs. |
| --- | --- |

K.

Man bör snarast möjligt enas om den finansiering och den finansieringsram som behövs.

Tidsram

| 1. | Europaparlamentet är medvetet om de problem som finns för genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum, men anser trots detta att det är viktigt att bygga vidare på de framsteg som hittills har gjorts genom att fastställa bindande tidsramar för införandet av ett gemensamt europeiskt luftrum, men också genom att beakta affärsmässiga överväganden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är medvetet om de problem som finns för genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum, men anser trots detta att det är viktigt att bygga vidare på de framsteg som hittills har gjorts genom att fastställa bindande tidsramar för införandet av ett gemensamt europeiskt luftrum, men också genom att beakta affärsmässiga överväganden.

| 2. | Europaparlamentet understryker behovet av att agera snabbt och gå vidare med genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum, inbegripet prestationssystemet för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner i synnerhet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker behovet av att agera snabbt och gå vidare med genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum, inbegripet prestationssystemet för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner i synnerhet.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att den kritiska fasen för införandet närmar sig och måste hanteras på ett lämpligt, synkroniserat och samordnat sätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att den kritiska fasen för införandet närmar sig och måste hanteras på ett lämpligt, synkroniserat och samordnat sätt.

| 4. | Europaparlamentet varnar för att den ökade flygtrafiken innebär att man snart når gränsen för vad luftrummet i Europa klarar av och att detta problem måste åtgärdas snarast för att garantera att de flygtjänster som erbjuds europeiska medborgare håller hög kvalitet och se till att miljön och klimatet inte påverkas ytterligare. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet varnar för att den ökade flygtrafiken innebär att man snart når gränsen för vad luftrummet i Europa klarar av och att detta problem måste åtgärdas snarast för att garantera att de flygtjänster som erbjuds europeiska medborgare håller hög kvalitet och se till att miljön och klimatet inte påverkas ytterligare.

| 5. | Europaparlamentet erinrar om flygplatsernas betydelse som ingångar till och utgångar från det europeiska nätet. Parlamentet vill att man fullt ut ska beakta dem vid utvecklingen av det gemensamma europeiska luftrummet, inbegripet regionala flygplatser, med tanke på att de bidrar till att avhjälpa trafikstockningar i nätet och till att höja kapaciteten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erinrar om flygplatsernas betydelse som ingångar till och utgångar från det europeiska nätet. Parlamentet vill att man fullt ut ska beakta dem vid utvecklingen av det gemensamma europeiska luftrummet, inbegripet regionala flygplatser, med tanke på att de bidrar till att avhjälpa trafikstockningar i nätet och till att höja kapaciteten.

| 6. | Europaparlamentet påpekar det brådskande behovet av att införa lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum för att undvika ökade överbelastningar på grund av ännu större trafikflöden och föråldrad teknik och skapa ett mer konsekvent europeiskt system för flygsäkerhet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar det brådskande behovet av att införa lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum för att undvika ökade överbelastningar på grund av ännu större trafikflöden och föråldrad teknik och skapa ett mer konsekvent europeiskt system för flygsäkerhet.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att det börjar bli allt svårare att upprätthålla EU:s genomgående höga säkerhetsnivåer och driftsförhållanden. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kommissionen att förtydliga de relevanta europeiska myndigheternas roll för att se till att tillförlitliga och transparenta internationella flyg- och luftfartssäkerhetsnormer upprätthålls. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar att det börjar bli allt svårare att upprätthålla EU:s genomgående höga säkerhetsnivåer och driftsförhållanden. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kommissionen att förtydliga de relevanta europeiska myndigheternas roll för att se till att tillförlitliga och transparenta internationella flyg- och luftfartssäkerhetsnormer upprätthålls.

| 8. | Europaparlamentet upprepar att Europas luftrum måste göras så effektivt som möjligt, inte bara för att skapa ekonomiska fördelar utan även miljömässiga och sociala fördelar, liksom fördelar för flygresenärer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet upprepar att Europas luftrum måste göras så effektivt som möjligt, inte bara för att skapa ekonomiska fördelar utan även miljömässiga och sociala fördelar, liksom fördelar för flygresenärer.

| 9. | Europaparlamentet understryker att kommissionen i sitt senaste meddelande i frågan räknade med kumulativa effekter för EU:s BNP på 419 miljarder euro i de 27 EU-länderna under perioden 2013–2030, med 328 000 nya arbetstillfällen som en direkt eller indirekt följd och nettokoldioxidbesparingar på ca 50 miljoner ton om tekniken för flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet (Sesar) genomförs fullt ut och i tid. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att kommissionen i sitt senaste meddelande i frågan räknade med kumulativa effekter för EU:s BNP på 419 miljarder euro i de 27 EU-länderna under perioden 2013–2030, med 328 000 nya arbetstillfällen som en direkt eller indirekt följd och nettokoldioxidbesparingar på ca 50 miljoner ton om tekniken för flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet (Sesar) genomförs fullt ut och i tid.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen uppger att Sesar, om det införs i tid, kommer att innebära konkreta fördelar för flygresenärer och resultera i förkortade flygtider med ca 10 procent (respektive 9 minuter), 50 procent färre inställda flyg och förseningar och en eventuell sänkning av biljettpriset. Parlamentet betonar dock att om införandet fördröjs med tio år kommer följderna att bli katastrofala, eftersom det skulle leda till en förlust på ca 268 miljarder euro på grund av lägre kumulativa effekter för EU:s BNP, ca 190 000 färre nya arbetstillfällen och ca 55 miljoner ton mindre koldioxidbesparingar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att kommissionen uppger att Sesar, om det införs i tid, kommer att innebära konkreta fördelar för flygresenärer och resultera i förkortade flygtider med ca 10 procent (respektive 9 minuter), 50 procent färre inställda flyg och förseningar och en eventuell sänkning av biljettpriset. Parlamentet betonar dock att om införandet fördröjs med tio år kommer följderna att bli katastrofala, eftersom det skulle leda till en förlust på ca 268 miljarder euro på grund av lägre kumulativa effekter för EU:s BNP, ca 190 000 färre nya arbetstillfällen och ca 55 miljoner ton mindre koldioxidbesparingar.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att andra viktiga länder och regioner gör stora framsteg när det gäller forskning och utveckling av innovativ teknik, och beklagar att EU därför kan förlora sin tätposition till andra internationella aktörer om man inte påskyndar genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att andra viktiga länder och regioner gör stora framsteg när det gäller forskning och utveckling av innovativ teknik, och beklagar att EU därför kan förlora sin tätposition till andra internationella aktörer om man inte påskyndar genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum.

| 12. | Europaparlamentet anser att det gemensamma europeiska luftrummet endast kan fungera ordentligt om alla aktörer absolut står fast vid de olika genomförandefristerna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att det gemensamma europeiska luftrummet endast kan fungera ordentligt om alla aktörer absolut står fast vid de olika genomförandefristerna.

| 13. | Europaparlamentet betonar att man har genomfört försöksprogram med positiva resultat. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att man har genomfört försöksprogram med positiva resultat.

| 14. | Europaparlamentet ber kommissionen att återrapportera till Europaparlamentets utskott för transport och turism om framstegen i genomförandet av prestationssystemet hos alla leverantörer av flygtrafiktjänster senast i december 2012. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet ber kommissionen att återrapportera till Europaparlamentets utskott för transport och turism om framstegen i genomförandet av prestationssystemet hos alla leverantörer av flygtrafiktjänster senast i december 2012.

| 15. | Europaparlamentet ber kommissionen att senast i mars 2013 återrapportera till Europaparlamentets utskott för transport och turism om framstegen i genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum, innefattande en utvärdering av följderna av fördröjningarna i inrättandet av funktionella luftrumsblock. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet ber kommissionen att senast i mars 2013 återrapportera till Europaparlamentets utskott för transport och turism om framstegen i genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum, innefattande en utvärdering av följderna av fördröjningarna i inrättandet av funktionella luftrumsblock.

Politiska åtgärder

| 16. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att de offentligen åtagit sig att uppnå målet om ett gemensamt europeiskt luftrum genom att helhjärtat stödja den relevanta lagstiftningen, och insisterar på att medlemsstaterna måste fortsätta att vara aktiva och engagerade i genomförandet av denna lagstiftning. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att lägga fram nationella genomförandeplaner i enlighet med EU:s genomförandemål och att anta de reviderade prestationsmål som kommissionen föreslagit. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder om genomförandefristerna för sagda lagstiftning inte respekteras. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att de offentligen åtagit sig att uppnå målet om ett gemensamt europeiskt luftrum genom att helhjärtat stödja den relevanta lagstiftningen, och insisterar på att medlemsstaterna måste fortsätta att vara aktiva och engagerade i genomförandet av denna lagstiftning. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att lägga fram nationella genomförandeplaner i enlighet med EU:s genomförandemål och att anta de reviderade prestationsmål som kommissionen föreslagit. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder om genomförandefristerna för sagda lagstiftning inte respekteras.

| 17. | Europaparlamentet påminner om de mål för luftfarten som beskrivs i dels vitboken om transportpolitik, dels publikationen ”Flightpath 2050 – Europe’s vision for Aviation – Report of the High Level Group on Aviation Research”. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om de mål för luftfarten som beskrivs i dels vitboken om transportpolitik, dels publikationen ”Flightpath 2050 – Europe’s vision for Aviation – Report of the High Level Group on Aviation Research”.

| 18. | Europaparlamentet kräver att denna fråga ges större prioritet och anser att det behövs ett aktivt politiskt stöd från medlemsstaterna och alla andra berörda parter för att det gemensamma europeiska luftrummet ska kunna genomföras fullt ut och i tid. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet kräver att denna fråga ges större prioritet och anser att det behövs ett aktivt politiskt stöd från medlemsstaterna och alla andra berörda parter för att det gemensamma europeiska luftrummet ska kunna genomföras fullt ut och i tid.

| 19. | Europaparlamentet betonar att ett framgångsrikt införande av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum kommer att ha positiva och stimulerande effekter på konkurrensen både inom EU och i övriga världen och främja tillväxt och sysselsättning, framför allt inom aeronautik- och luftfartsbranschen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att ett framgångsrikt införande av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum kommer att ha positiva och stimulerande effekter på konkurrensen både inom EU och i övriga världen och främja tillväxt och sysselsättning, framför allt inom aeronautik- och luftfartsbranschen.

| 20. | Europaparlamentet beklagar att projektet för ett gemensamt europeiskt luftrum inte är tillräckligt väl känt bland allmänheten och att man inte vet tillräckligt mycket om projektet trots att det märkbart gynnar samhället och miljön, och uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och intressenterna att intensifiera sina ansträngningar inom kommunikationen med allmänheten. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet beklagar att projektet för ett gemensamt europeiskt luftrum inte är tillräckligt väl känt bland allmänheten och att man inte vet tillräckligt mycket om projektet trots att det märkbart gynnar samhället och miljön, och uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och intressenterna att intensifiera sina ansträngningar inom kommunikationen med allmänheten.

| 21. | Europaparlamentet är medvetet om de utmaningar som det europeiska flygledningssystemet står inför, och erkänner den kritiska roll som den mänskliga faktorn och en effektiv dialog mellan arbetsmarknadens parter spelar i genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet. Parlamentet är medvetet om behovet av en fortgående betoning på öppna rapporteringsförfaranden, och understryker att genomförandet av ett gemensamt europeiskt luftrum kommer att skapa ett stort antal attraktiva arbetstillfällen för högutbildade. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet är medvetet om de utmaningar som det europeiska flygledningssystemet står inför, och erkänner den kritiska roll som den mänskliga faktorn och en effektiv dialog mellan arbetsmarknadens parter spelar i genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet. Parlamentet är medvetet om behovet av en fortgående betoning på öppna rapporteringsförfaranden, och understryker att genomförandet av ett gemensamt europeiskt luftrum kommer att skapa ett stort antal attraktiva arbetstillfällen för högutbildade.

| 22. | Europaparlamentet respekterar fullt ut medlemsstaternas suveränitet och nationella självbestämmanderätt i fråga om flygledningstjänster inom ramen för militär och annan statlig verksamhet och utbildning som innefattar luftfartyg. Parlamentet noterar medlemsstaternas åtagande att se till att strategin med en flexibel användning av luftrummet (1) tillämpas fullt ut och enhetligt och erkänner behovet av att stödja medlemsstaternas insatser i detta syfte. Parlamentet betonar att statliga luftfartyg, utöver den militära lufttrafiken, även omfattar luftfartyg som används av polis, brandförsvar, kustbevakning, tull, civilskydd och andra aktörer, och att den verksamhet som utövas med statliga luftfartyg således omfattar en stor mängd säkerhets- och krishanteringsinsatser. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet respekterar fullt ut medlemsstaternas suveränitet och nationella självbestämmanderätt i fråga om flygledningstjänster inom ramen för militär och annan statlig verksamhet och utbildning som innefattar luftfartyg. Parlamentet noterar medlemsstaternas åtagande att se till att strategin med en flexibel användning av luftrummet (1) tillämpas fullt ut och enhetligt och erkänner behovet av att stödja medlemsstaternas insatser i detta syfte. Parlamentet betonar att statliga luftfartyg, utöver den militära lufttrafiken, även omfattar luftfartyg som används av polis, brandförsvar, kustbevakning, tull, civilskydd och andra aktörer, och att den verksamhet som utövas med statliga luftfartyg således omfattar en stor mängd säkerhets- och krishanteringsinsatser.

| 23. | Europaparlamentet anser att ett framgångsrikt genomförande av det gemensamma europeiska luftrummet kommer att skapa fördelar inom hela leveranskedjan, t.ex. för tillverkare, lufttrafikföretag, små och medelstora företag och hela turismbranschen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att ett framgångsrikt genomförande av det gemensamma europeiska luftrummet kommer att skapa fördelar inom hela leveranskedjan, t.ex. för tillverkare, lufttrafikföretag, små och medelstora företag och hela turismbranschen.

| 24. | Europaparlamentet är fortsatt mycket oroat över att man inte enbart ligger efter i tidsplanen för inrättandet av funktionella luftrumsblock i Europa utan att de även saknar substans, och stöder därför samordnarens insatser. Parlamentet understryker betydelsen av samarbete, samordning och politiska åtgärder från medlemsstaternas sida och mellan medlemsstaterna för att uppnå målet om att inrätta de funktionella luftrumsblocken senast den 4 december 2012. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka utvecklingen och, om nödvändigt, vidta rättsliga åtgärder, inbegripet sanktioner, mot de medlemsstater som bryter mot sina förpliktelser enligt lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet är fortsatt mycket oroat över att man inte enbart ligger efter i tidsplanen för inrättandet av funktionella luftrumsblock i Europa utan att de även saknar substans, och stöder därför samordnarens insatser. Parlamentet understryker betydelsen av samarbete, samordning och politiska åtgärder från medlemsstaternas sida och mellan medlemsstaterna för att uppnå målet om att inrätta de funktionella luftrumsblocken senast den 4 december 2012. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka utvecklingen och, om nödvändigt, vidta rättsliga åtgärder, inbegripet sanktioner, mot de medlemsstater som bryter mot sina förpliktelser enligt lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum.

| 25. | Europaparlamentet betonar att inrättandet av funktionella luftrumsblock inte bör ses som ett självständigt krav, utan som ett steg mot att uppfylla målen om att defragmentera det europeiska luftrummet och förbättra prestandan, och att lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum inte kan slutföras utan dessa. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en strategi för att påskynda inrättandet av funktionella luftblock som inbegriper ett fullständigt genomförande av centraliserade modeller (t.ex. nätverksförvaltare, det gemensamma företaget Sesar, införandeförvaltare). Kommissionen uppmanas vidare att i större utsträckning använda sig av sina varningssystem och, om detta inte ger önskat resultat, inleda överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som ännu inte har undertecknat avtalen om inrättade av funktionella luftrumsblock. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att inrättandet av funktionella luftrumsblock inte bör ses som ett självständigt krav, utan som ett steg mot att uppfylla målen om att defragmentera det europeiska luftrummet och förbättra prestandan, och att lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum inte kan slutföras utan dessa. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en strategi för att påskynda inrättandet av funktionella luftblock som inbegriper ett fullständigt genomförande av centraliserade modeller (t.ex. nätverksförvaltare, det gemensamma företaget Sesar, införandeförvaltare). Kommissionen uppmanas vidare att i större utsträckning använda sig av sina varningssystem och, om detta inte ger önskat resultat, inleda överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som ännu inte har undertecknat avtalen om inrättade av funktionella luftrumsblock.

| 26. | Europaparlamentet anser att det mest effektiva sättet att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum är genom en uppifrån-och-ned-strategi och uppmanar därför kommissionen att, utgående från den rapport som avses i punkt 15, föreslå åtgärder för att eliminera följderna av fördröjningen i inrättandet av funktionella luftrumsblock och att snarast övergå från nedifrån-och-upp-strategin till uppifrån-och-ned-strategin för att garantera att målen i det andra lagstiftningspaketet uppnås. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att det mest effektiva sättet att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum är genom en uppifrån-och-ned-strategi och uppmanar därför kommissionen att, utgående från den rapport som avses i punkt 15, föreslå åtgärder för att eliminera följderna av fördröjningen i inrättandet av funktionella luftrumsblock och att snarast övergå från nedifrån-och-upp-strategin till uppifrån-och-ned-strategin för att garantera att målen i det andra lagstiftningspaketet uppnås.

| 27. | Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna på nationell politisk nivå snarast åtgärdar bristen på resurser, i synnerhet när det gäller de nationella tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna på nationell politisk nivå snarast åtgärdar bristen på resurser, i synnerhet när det gäller de nationella tillsynsmyndigheterna.

| 28. | Europaparlamentet betonar att de nationella tillsynsmyndigheterna, för att kunna uppfylla sin roll inom det gemensamma europeiska luftrummet, funktionellt sett måste vara åtskiljda från leverantörerna av flygtrafiktjänster och utöva sina befogenheter opartiskt och på ett oberoende och öppet sätt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att de nationella tillsynsmyndigheterna, för att kunna uppfylla sin roll inom det gemensamma europeiska luftrummet, funktionellt sett måste vara åtskiljda från leverantörerna av flygtrafiktjänster och utöva sina befogenheter opartiskt och på ett oberoende och öppet sätt.

| 29. | Europaparlamentet påpekar att det är viktigt att kräva att de nationella leverantörerna av flygtrafiktjänster aktivt främjar genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påpekar att det är viktigt att kräva att de nationella leverantörerna av flygtrafiktjänster aktivt främjar genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att en säker, effektiv och flexibel användning av luftrummet endast kan nås genom nära samarbete och samordning mellan luftrummets civila och militära användare. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att en säker, effektiv och flexibel användning av luftrummet endast kan nås genom nära samarbete och samordning mellan luftrummets civila och militära användare.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med hjälp av relevanta europeiska myndigheter fokusera på att förbättra samarbetet mellan civil och militär luftfart och samarbetet med grannländerna. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med hjälp av relevanta europeiska myndigheter fokusera på att förbättra samarbetet mellan civil och militär luftfart och samarbetet med grannländerna.

| 32. | Europaparlamentet vidhåller att medlemsstaterna snarast möjligt bör tillhandahålla den finansiering som behövs för slutförandet av det gemensamma europeiska luftrummet, och välkomnar att kommissionen har föreslagit att det gemensamma europeiska luftrummet och Sesar bör behandlas som en övergripande finansieringsprioritet inom Fonden för ett sammanlänkat Europa. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet vidhåller att medlemsstaterna snarast möjligt bör tillhandahålla den finansiering som behövs för slutförandet av det gemensamma europeiska luftrummet, och välkomnar att kommissionen har föreslagit att det gemensamma europeiska luftrummet och Sesar bör behandlas som en övergripande finansieringsprioritet inom Fonden för ett sammanlänkat Europa.

Genomförandestrategi

| 33. | Europaparlamentet noterar att både branschen och EU har gjort stora ekonomiska investeringar i forskning och utveckling av Sesarteknik och menar att det nu är dags att genomföra de åtgärder som behövs för att dra nytta av dessa investeringar genom att genomföra lagstiftningen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet noterar att både branschen och EU har gjort stora ekonomiska investeringar i forskning och utveckling av Sesarteknik och menar att det nu är dags att genomföra de åtgärder som behövs för att dra nytta av dessa investeringar genom att genomföra lagstiftningen.

| 34. | Europaparlamentet påminner om behovet av samordning av tidsplanen för genomförande av det gemensamma europeiska luftrummet och utvecklings- och driftsfasen av Sesar som en del av det gemensamma europeiska luftrummet så som det fastställs i förordning (EG) nr 1070/2009. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner om behovet av samordning av tidsplanen för genomförande av det gemensamma europeiska luftrummet och utvecklings- och driftsfasen av Sesar som en del av det gemensamma europeiska luftrummet så som det fastställs i förordning (EG) nr 1070/2009.

| 35. | Europaparlamentet betonar att det, trots dessa stora investeringar, finns ett antal stora och påtagliga fördelar med en harmonisering, däribland optimerade flygningar, bränsleeffektivitet, mindre buller och luftföroreningar, minskad klimatförändring och en flexibel och säker användning av ett mindre fragmenterat luftrum. Parlamentet betonar den effektivitet som en ökad civil-militär samordning skulle ge, eftersom användningen av gemensam infrastruktur skulle leda till minskade kostnader. Parlamentet betonar att en ökad driftskompatibilitet mellan medlemsstaterna och inrättandet av funktionella luftrumsblock också skulle medföra fördelar vid gränsöverskridande operationer. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att det, trots dessa stora investeringar, finns ett antal stora och påtagliga fördelar med en harmonisering, däribland optimerade flygningar, bränsleeffektivitet, mindre buller och luftföroreningar, minskad klimatförändring och en flexibel och säker användning av ett mindre fragmenterat luftrum. Parlamentet betonar den effektivitet som en ökad civil-militär samordning skulle ge, eftersom användningen av gemensam infrastruktur skulle leda till minskade kostnader. Parlamentet betonar att en ökad driftskompatibilitet mellan medlemsstaterna och inrättandet av funktionella luftrumsblock också skulle medföra fördelar vid gränsöverskridande operationer.

| 36. | Europaparlamentet är medvetet om att Sesartekniken och genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet är två strategier som hänger samman och som behöver utvecklas för att nå maximal effekt och uppmanar därför med kraft branschen att ta utvecklingsfasen av Sesarprojektet på allvar. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet är medvetet om att Sesartekniken och genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet är två strategier som hänger samman och som behöver utvecklas för att nå maximal effekt och uppmanar därför med kraft branschen att ta utvecklingsfasen av Sesarprojektet på allvar.

| 37. | Europaparlamentet påpekar att tillverkarna redan har utvecklat och tillhandahåller den teknik som behövs, vilket gör att ett framgångsrikt genomförande av Sesar är ett uppnåbart mål. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påpekar att tillverkarna redan har utvecklat och tillhandahåller den teknik som behövs, vilket gör att ett framgångsrikt genomförande av Sesar är ett uppnåbart mål.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att de ekonomiska argumenten för investeringar i Sesarteknik är starkare när det gäller större och hårdare belastade storflygplatser än mindre regionala flygplatser och flygplatser som betjänar säsongsrutter. Parlamentet håller dock fast vid att prestandan hos nätet som helhet skulle förbättras av en större utbredning av Sesarkapaciteten, med stöd av offentlig finansiering. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet konstaterar att de ekonomiska argumenten för investeringar i Sesarteknik är starkare när det gäller större och hårdare belastade storflygplatser än mindre regionala flygplatser och flygplatser som betjänar säsongsrutter. Parlamentet håller dock fast vid att prestandan hos nätet som helhet skulle förbättras av en större utbredning av Sesarkapaciteten, med stöd av offentlig finansiering.

| 39. | Europaparlamentet anser att man behöver en global samordning som svar på standardiseringsarbetet som önskas av den Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao) för att se till att befintlig och ny teknik kan användas i hela världen och uppmuntrar undertecknandet av protokoll om samarbete på forsknings- och utvecklingsområdet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att man behöver en global samordning som svar på standardiseringsarbetet som önskas av den Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao) för att se till att befintlig och ny teknik kan användas i hela världen och uppmuntrar undertecknandet av protokoll om samarbete på forsknings- och utvecklingsområdet.

| 40. | Europaparlamentet anser att prestandapelaren ytterligare bör främjas för att göra det möjligt för leverantörer av flygtrafiktjänster och andra aktörer att på bästa sätt utveckla sina strategiska partnerskap och få incitament för att uppnå sina mål. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att prestandapelaren ytterligare bör främjas för att göra det möjligt för leverantörer av flygtrafiktjänster och andra aktörer att på bästa sätt utveckla sina strategiska partnerskap och få incitament för att uppnå sina mål.

| 41. | Europaparlamentet betonar att militären är en central aktör inom ramen för det gemensamma europeiska luftrummet och bör vara fullt delaktig på alla nivåer och i ett mycket tidigt skede. Parlamentet erkänner de framsteg som har gjorts i fråga om genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum och uppmanar med kraft medlemsstaterna att påskynda sina insatser för en samordning med den militära luftfarten. Parlamentet inser att förbindelserna mellan den civila och militära luftfarten skiljer sig åt mellan olika länder, och uppmanar medlemsstaterna att fokusera på att stärka samarbetet och driftkompatibiliteten mellan civil och militär luftfart och tillämpa bästa praxis på detta område. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att militären är en central aktör inom ramen för det gemensamma europeiska luftrummet och bör vara fullt delaktig på alla nivåer och i ett mycket tidigt skede. Parlamentet erkänner de framsteg som har gjorts i fråga om genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum och uppmanar med kraft medlemsstaterna att påskynda sina insatser för en samordning med den militära luftfarten. Parlamentet inser att förbindelserna mellan den civila och militära luftfarten skiljer sig åt mellan olika länder, och uppmanar medlemsstaterna att fokusera på att stärka samarbetet och driftkompatibiliteten mellan civil och militär luftfart och tillämpa bästa praxis på detta område.

| 42. | Europaparlamentet anser att det finns ett behov av att främja samarbetet med grannländerna för att så småningom kunna utvidga det gemensamma europeiska luftrummet till länder utanför EU:s gränser. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att det finns ett behov av att främja samarbetet med grannländerna för att så småningom kunna utvidga det gemensamma europeiska luftrummet till länder utanför EU:s gränser.

| 43. | Europaparlamentet understryker att man måste motverka fragmenteringen av det europeiska luftrummet genom att genomföra tekniska innovationer, stärka prestationssystemet för flygtrafiktjänster och införa de funktionella luftrumsblocken enligt tidsplanen för att kunna dra nytta av fördelarna med ett gemensamt europeiskt luftrum. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker att man måste motverka fragmenteringen av det europeiska luftrummet genom att genomföra tekniska innovationer, stärka prestationssystemet för flygtrafiktjänster och införa de funktionella luftrumsblocken enligt tidsplanen för att kunna dra nytta av fördelarna med ett gemensamt europeiskt luftrum.

| 44. | Europaparlamentet uppskattar att medlemsstaterna och intressenterna fortsätter att ge sitt stöd genom att bidra till en harmonisering av tolkningen och genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppskattar att medlemsstaterna och intressenterna fortsätter att ge sitt stöd genom att bidra till en harmonisering av tolkningen och genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum.

| 45. | Europaparlamentet ser positivt på offentlig-privata partnerskap, med gemensamma incitament och åtaganden, eftersom detta kan skapa fördelar för alla om de struktureras och genomförs på ett lämpligt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet ser positivt på offentlig-privata partnerskap, med gemensamma incitament och åtaganden, eftersom detta kan skapa fördelar för alla om de struktureras och genomförs på ett lämpligt och effektivt sätt.

| 46. | Europaparlamentet är övertygat om att genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum kommer att ge stora fördelar för alla aktörer, bland annat genom sänkta användaravgifter för slutkonsumenterna, dvs. passagerarna. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet är övertygat om att genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum kommer att ge stora fördelar för alla aktörer, bland annat genom sänkta användaravgifter för slutkonsumenterna, dvs. passagerarna.

| 47. | Europaparlamentet anser att det alltid måste finnas ett nära samarbete utan konflikter mellan de organ som ansvarar för genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att det alltid måste finnas ett nära samarbete utan konflikter mellan de organ som ansvarar för genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet.

| 48. | Europaparlamentet vill att förberedelserna för ett lagstiftningsförslag om den framtida rollen för det gemensamma företaget Sesar slutförs i god tid så att det kan fortsätta med sin verksamhet under lång tid framöver, eftersom det spelar en mycket viktig roll för genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet. Parlamentet framhäver det arbete som hittills har gjorts för att visa dess effektivitet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet vill att förberedelserna för ett lagstiftningsförslag om den framtida rollen för det gemensamma företaget Sesar slutförs i god tid så att det kan fortsätta med sin verksamhet under lång tid framöver, eftersom det spelar en mycket viktig roll för genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet. Parlamentet framhäver det arbete som hittills har gjorts för att visa dess effektivitet.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att, tillsammans med relevanta myndigheter och aktörer och med särskild hänsyn till tillämpningen av innovativa finansieringsinstrument, snarast inrätta de styrnings-, incitament- och finansieringsmekanismer, inklusive offentlig finansiering, som behövs för att garantera en snabb och effektiv spridning av Sesartekniken. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att, tillsammans med relevanta myndigheter och aktörer och med särskild hänsyn till tillämpningen av innovativa finansieringsinstrument, snarast inrätta de styrnings-, incitament- och finansieringsmekanismer, inklusive offentlig finansiering, som behövs för att garantera en snabb och effektiv spridning av Sesartekniken.

| 50. | Europaparlamentet noterar att det finns militär och civil-militär expertis på olika nivåer inom de olika aktörernas institutioner, exempelvis kommittén för det gemensamma luftrummet, Eurocontrol och det gemensamma företaget Sesar, men att det fortfarande finns ett behov av en samordnad och omfattande analys av följderna av det gemensamma europeiska luftrummet/Sesar för militären. Parlamentet noterar behovet att inbegripa Europeiska unionens militära kommitté i denna process, eftersom överbefälhavarna på så sätt får tillräcklig information. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet noterar att det finns militär och civil-militär expertis på olika nivåer inom de olika aktörernas institutioner, exempelvis kommittén för det gemensamma luftrummet, Eurocontrol och det gemensamma företaget Sesar, men att det fortfarande finns ett behov av en samordnad och omfattande analys av följderna av det gemensamma europeiska luftrummet/Sesar för militären. Parlamentet noterar behovet att inbegripa Europeiska unionens militära kommitté i denna process, eftersom överbefälhavarna på så sätt får tillräcklig information.

| 51. | Europaparlamentet erkänner i detta sammanhang Europeiska försvarsbyråns naturliga roll som en länk mellan försvaret och kommissionen, och som en kontaktinstans mellan de militära aktörerna. Parlamentet förespråkar en stärkt roll för Europeiska försvarsbyrån när det gäller att skapa politisk medvetenhet, inrätta nätverk, bidra till Sesars genomförandefas och stödja medlemsstaternas finansiella och operationella riskanalyser. Parlamentet noterar att Europeiska försvarsbyrån har goda förutsättningar att bidra till de framtida utmaningarna för det gemensamma europeiska luftrummet, exempelvis när det gäller utrustning och utbildning. Parlamentet välkomnar medlemsstaternas beslut att göra EU:s militära stab delaktig i stödet till Europeiska försvarsbyrån inom ramen för Sesar. Parlamentet välkomnar inrättandet av det militära genomförandeforumet för det gemensamma europeiska luftrummet/Sesar som sponsras av Europeiska försvarsbyrån och stöder dess vidare effektiva genomförande, eftersom forumet har den stora fördelen att det för samman alla relevanta aktörer på försvarsområdet. Parlamentet betonar att samarbetet med Nato är oumbärligt och välkomnar den pågående utvecklingen inom detta område. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet erkänner i detta sammanhang Europeiska försvarsbyråns naturliga roll som en länk mellan försvaret och kommissionen, och som en kontaktinstans mellan de militära aktörerna. Parlamentet förespråkar en stärkt roll för Europeiska försvarsbyrån när det gäller att skapa politisk medvetenhet, inrätta nätverk, bidra till Sesars genomförandefas och stödja medlemsstaternas finansiella och operationella riskanalyser. Parlamentet noterar att Europeiska försvarsbyrån har goda förutsättningar att bidra till de framtida utmaningarna för det gemensamma europeiska luftrummet, exempelvis när det gäller utrustning och utbildning. Parlamentet välkomnar medlemsstaternas beslut att göra EU:s militära stab delaktig i stödet till Europeiska försvarsbyrån inom ramen för Sesar. Parlamentet välkomnar inrättandet av det militära genomförandeforumet för det gemensamma europeiska luftrummet/Sesar som sponsras av Europeiska försvarsbyrån och stöder dess vidare effektiva genomförande, eftersom forumet har den stora fördelen att det för samman alla relevanta aktörer på försvarsområdet. Parlamentet betonar att samarbetet med Nato är oumbärligt och välkomnar den pågående utvecklingen inom detta område.

*

* *

| 52. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Uttalande från medlemsstaterna om militära frågor avseende det gemensamma europeiska luftrummet av den 10 mars 2004, (EUT L 96, 31.3.2004, s. 9).

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/21

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Passagerares rättigheter inom alla transportsätt

P7_TA(2012)0371

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om passagerares rättigheter inom alla transportsätt (2012/2067(INI))

2014/C 68 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av avdelning IV i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om fri rörlighet för personer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning IV i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om fri rörlighet för personer,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om en europeisk vision för passagerare: meddelande om passagerares rättigheter inom alla transportsätt (COM(2011)0898), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om en europeisk vision för passagerare: meddelande om passagerares rättigheter inom alla transportsätt (COM(2011)0898),

| — | med beaktande av den Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 maj 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 maj 2012 (1),

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2009 om ersättning till passagerare i händelse av att ett flygbolag går i konkurs (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2009 om ersättning till passagerare i händelse av att ett flygbolag går i konkurs (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2012 om flygpassagerares etablerade rättigheter – funktion och tillämpning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2012 om flygpassagerares etablerade rättigheter – funktion och tillämpning (4),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism samt yttrandet från utskottet för inre marknaden och konsumentskydd (A7-0287/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism samt yttrandet från utskottet för inre marknaden och konsumentskydd (A7-0287/2012), och av följande skäl:

| A. | Sedan kommissionen fastställde de relevanta målen i sin vitbok från 2001 har det utvecklats en omfattande uppsättning passagerarrättigheter på EU-nivå inom alla transportsätt, dvs. flyg-, järnvägs-, vattenvägs- och vägtransporter, vilket ger passagerarna ett minimiskydd och samtidigt bidrar till att skapa enhetliga konkurrensvillkor mellan transportörerna. |
| --- | --- |

A.

Sedan kommissionen fastställde de relevanta målen i sin vitbok från 2001 har det utvecklats en omfattande uppsättning passagerarrättigheter på EU-nivå inom alla transportsätt, dvs. flyg-, järnvägs-, vattenvägs- och vägtransporter, vilket ger passagerarna ett minimiskydd och samtidigt bidrar till att skapa enhetliga konkurrensvillkor mellan transportörerna.

| B. | För vissa av dessa passagerarrättigheter gäller dock att de fortfarande varken fullt ut tillämpas av transportörerna eller på ett harmoniserat sätt kontrolleras eller övervakas av alla nationella myndigheter. Vissa av de befintliga bestämmelserna är otydliga i fråga om passagerarnas rättigheter och tjänsteleverantörernas skyldigheter och måste därför ses över, samtidigt som passagerarna saknar information om sina rättigheter och om den servicekvalitet som de kan förvänta sig, samt ofta har svårt att ställa juridiska krav och hävda sina rättigheter. |
| --- | --- |

B.

För vissa av dessa passagerarrättigheter gäller dock att de fortfarande varken fullt ut tillämpas av transportörerna eller på ett harmoniserat sätt kontrolleras eller övervakas av alla nationella myndigheter. Vissa av de befintliga bestämmelserna är otydliga i fråga om passagerarnas rättigheter och tjänsteleverantörernas skyldigheter och måste därför ses över, samtidigt som passagerarna saknar information om sina rättigheter och om den servicekvalitet som de kan förvänta sig, samt ofta har svårt att ställa juridiska krav och hävda sina rättigheter.

| C. | Denna bedömning bekräftas även av en enkät, som föredraganden har riktat till Europaparlamentets ledamöter och tjänstemän. |
| --- | --- |

C.

Denna bedömning bekräftas även av en enkät, som föredraganden har riktat till Europaparlamentets ledamöter och tjänstemän.

| D. | Kommissionen vill bidra till att klargöra och stärka passagerarnas rättigheter inom alla transportsätt genom sitt senaste meddelande och genom andra nya initiativ (översyn av flygpassagerares rättigheter, förordning (EG) nr 261/2004; paketresor, direktiv 90/314/EEG). |
| --- | --- |

D.

Kommissionen vill bidra till att klargöra och stärka passagerarnas rättigheter inom alla transportsätt genom sitt senaste meddelande och genom andra nya initiativ (översyn av flygpassagerares rättigheter, förordning (EG) nr 261/2004; paketresor, direktiv 90/314/EEG).

| E. | Man måste undvika alltför mycket byråkrati för små bussoperatörer på landsbygden, som ofta tillhandahåller en värdefull lokal service i isolerade områden. |
| --- | --- |

E.

Man måste undvika alltför mycket byråkrati för små bussoperatörer på landsbygden, som ofta tillhandahåller en värdefull lokal service i isolerade områden.

| F. | Det är viktigt att balansera behovet av passagerares rättigheter på busslinjer på landsbygden, samtidigt som man ser till att bördorna inte blir så betungande att sådana linjer inte blir lönsamma i framtiden. |
| --- | --- |

F.

Det är viktigt att balansera behovet av passagerares rättigheter på busslinjer på landsbygden, samtidigt som man ser till att bördorna inte blir så betungande att sådana linjer inte blir lönsamma i framtiden.

| G. | Ett starkt konsumentskydd garanteras genom artikel 169 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och genom artikel 38 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

G.

Ett starkt konsumentskydd garanteras genom artikel 169 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och genom artikel 38 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| H. | Pristransparens är fortfarande ett problem för konsumenter som bokar biljetter på internet. |
| --- | --- |

H.

Pristransparens är fortfarande ett problem för konsumenter som bokar biljetter på internet.

Allmän ram

| 1. | Europaparlamentet stöder kommissionen i dess ambition att stärka genomförandet av de gällande bestämmelserna om passagerares rättigheter och att vid behov förbättra dem. Parlamentet välkomnar det föreliggande meddelandet som en nyttig överblick över vad som hittills har uppnåtts. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet stöder kommissionen i dess ambition att stärka genomförandet av de gällande bestämmelserna om passagerares rättigheter och att vid behov förbättra dem. Parlamentet välkomnar det föreliggande meddelandet som en nyttig överblick över vad som hittills har uppnåtts.

| 2. | Europaparlamentet betonar att passagerare inte bara har rättigheter utan även skyldigheter när det gäller att bidra till att göra hela förloppet före, under och efter resan säkrare och smidigare för dem själva och andra resenärer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att passagerare inte bara har rättigheter utan även skyldigheter när det gäller att bidra till att göra hela förloppet före, under och efter resan säkrare och smidigare för dem själva och andra resenärer.

| 3. | Europaparlamentet anser att de gemensamma kriterierna (icke-diskriminering, jämlikhet, fysisk tillgänglighet, tillgänglighet genom informations- och kommunikationsteknologi, kravet på ”design för alla”, fullgörande av transportavtalet, korrekt, tillgänglig information i god tid före, under och efter resan, samt omedelbar och rimlig assistans och eventuell kompensation vid trafikproblem), tillsammans med de tio särskilda rättigheter för passagerare, som kommissionen har specificerat i sitt meddelande, motsvarar i princip de passagerarrättigheter som är gemensamma för de olika transportsätten och utgör en solid grund för att upprätta en rättsligt bindande stadga om passagerares rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att de gemensamma kriterierna (icke-diskriminering, jämlikhet, fysisk tillgänglighet, tillgänglighet genom informations- och kommunikationsteknologi, kravet på ”design för alla”, fullgörande av transportavtalet, korrekt, tillgänglig information i god tid före, under och efter resan, samt omedelbar och rimlig assistans och eventuell kompensation vid trafikproblem), tillsammans med de tio särskilda rättigheter för passagerare, som kommissionen har specificerat i sitt meddelande, motsvarar i princip de passagerarrättigheter som är gemensamma för de olika transportsätten och utgör en solid grund för att upprätta en rättsligt bindande stadga om passagerares rättigheter.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att säkerheten, såväl den tekniska säkerheten på transportutrustningen som passagerarnas fysiska säkerhet, måste fortsätta att prioriteras. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att säkerheten, såväl den tekniska säkerheten på transportutrustningen som passagerarnas fysiska säkerhet, måste fortsätta att prioriteras.

| 5. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att i sin förteckning över passagerares rättigheter inkludera rätten att erhålla en minimiservice från transportföretagens sida och entydigt definiera denna rätt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att i sin förteckning över passagerares rättigheter inkludera rätten att erhålla en minimiservice från transportföretagens sida och entydigt definiera denna rätt.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att kommissionens kommande initiativ om passagerares rättigheter behövs för att åtgärda det som saknas i de fragmenterade befintliga förordningarna, dvs. en oavbruten resekedja för alla passagerare inom alla transportsätt. I de kommande översynerna av passagerarnas rättigheter i EU (i fråga om lufttransporter, järnvägstransporter, vattenvägstransporter och landsvägstransporter) bör en ökad samstämmighet mellan de fyra lagstiftningarna prioriteras och ändringar införas i överensstämmelse med detta. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att kommissionens kommande initiativ om passagerares rättigheter behövs för att åtgärda det som saknas i de fragmenterade befintliga förordningarna, dvs. en oavbruten resekedja för alla passagerare inom alla transportsätt. I de kommande översynerna av passagerarnas rättigheter i EU (i fråga om lufttransporter, järnvägstransporter, vattenvägstransporter och landsvägstransporter) bör en ökad samstämmighet mellan de fyra lagstiftningarna prioriteras och ändringar införas i överensstämmelse med detta.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga granska och övervaka genomförandet av övergripande förordningar som undviker otvetydigheter och missförstånd i fråga om passagerares rättigheter och tjänsteleverantörers skyldigheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga granska och övervaka genomförandet av övergripande förordningar som undviker otvetydigheter och missförstånd i fråga om passagerares rättigheter och tjänsteleverantörers skyldigheter.

| 8. | Europaparlamentet anser framför allt att definitionerna av förseningar och inställda resor inte får leda till snedvridningar mellan de rättigheter som gäller inom de olika transportsätten. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser framför allt att definitionerna av förseningar och inställda resor inte får leda till snedvridningar mellan de rättigheter som gäller inom de olika transportsätten.

| 9. | Europaparlamentet är medvetet om att det förekommer strukturella skillnader inom de enskilda transportsätten och att man måste beakta detta i varje övergripande förordning om passagerares rättigheter. Parlamentet inser att det för närvarande inte är möjligt att införa en sådan förordning, eftersom förordningarna om passagerares rättigheter vid vattenvägs- och busstransporter ännu inte har trätt i kraft, men på medellång sikt måste detta vara ett uttalat mål. Parlamentet anser dock att man behöver ha ett övergripande tillvägagångssätt för att kunna integrera samtliga passagerarrättigheter, däribland rätten till ersättning, återbetalning och information, i ett övergripande och konsoliderat regelverk, för att på så sätt skapa rättvis konkurrens mellan olika transportssätt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är medvetet om att det förekommer strukturella skillnader inom de enskilda transportsätten och att man måste beakta detta i varje övergripande förordning om passagerares rättigheter. Parlamentet inser att det för närvarande inte är möjligt att införa en sådan förordning, eftersom förordningarna om passagerares rättigheter vid vattenvägs- och busstransporter ännu inte har trätt i kraft, men på medellång sikt måste detta vara ett uttalat mål. Parlamentet anser dock att man behöver ha ett övergripande tillvägagångssätt för att kunna integrera samtliga passagerarrättigheter, däribland rätten till ersättning, återbetalning och information, i ett övergripande och konsoliderat regelverk, för att på så sätt skapa rättvis konkurrens mellan olika transportssätt.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att i nuläget lägga fram riktlinjer för tillämpning och genomförande av rättigheterna inom alla transportsätt. Riktlinjerna ska inte syfta till att skapa enhetliga rättsregler och får inte urvattna rättigheterna för passagerare, utan ska uppmärksamma såväl varje transportsätts olika behov som de aspekter som är gemensamma för alla. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att i nuläget lägga fram riktlinjer för tillämpning och genomförande av rättigheterna inom alla transportsätt. Riktlinjerna ska inte syfta till att skapa enhetliga rättsregler och får inte urvattna rättigheterna för passagerare, utan ska uppmärksamma såväl varje transportsätts olika behov som de aspekter som är gemensamma för alla.

| 11. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen utarbetar en för alla transportsätt gemensam referensram för passagerares rättigheter, med principer, definitioner och mallar för att lägga grunden för en ytterligare förstärkning av rättigheterna. Den gemensamma referensramen om passagerares rättigheter bör därmed följa exemplet med den gemensamma referensramen om europeisk avtalsrätt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen utarbetar en för alla transportsätt gemensam referensram för passagerares rättigheter, med principer, definitioner och mallar för att lägga grunden för en ytterligare förstärkning av rättigheterna. Den gemensamma referensramen om passagerares rättigheter bör därmed följa exemplet med den gemensamma referensramen om europeisk avtalsrätt.

| 12. | Europaparlamentet anser att passagerarnas rättigheter och service måste anpassas till utvecklingen på reseområdet och hänvisar i detta sammanhang framför allt till nya utmaningar för passagerare och transportföretag vid intermodala resor och tillhörande informations- och bokningssystem. Parlamentet framhåller att resenärernas rättigheter och researrangörernas skyldigheter måste anpassas till det rådande läget, även vid paketresor (5), samt uppmanar kommissionen att skyndsamt lägga fram ett omarbetat förslag som undanröjer alla nuvarande brister i tillämpningen av bestämmelserna vid försäljning av paketresor på internet och otillbörliga avtalsklausuler. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att passagerarnas rättigheter och service måste anpassas till utvecklingen på reseområdet och hänvisar i detta sammanhang framför allt till nya utmaningar för passagerare och transportföretag vid intermodala resor och tillhörande informations- och bokningssystem. Parlamentet framhåller att resenärernas rättigheter och researrangörernas skyldigheter måste anpassas till det rådande läget, även vid paketresor (5), samt uppmanar kommissionen att skyndsamt lägga fram ett omarbetat förslag som undanröjer alla nuvarande brister i tillämpningen av bestämmelserna vid försäljning av paketresor på internet och otillbörliga avtalsklausuler.

| 13. | Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är för EU att fortsätta ta upp passagerares rättigheter inom alla transportsätt i bilaterala och internationella avtal, så att passagerarnas rättigheter förbättras även utanför EU:s gränser. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är för EU att fortsätta ta upp passagerares rättigheter inom alla transportsätt i bilaterala och internationella avtal, så att passagerarnas rättigheter förbättras även utanför EU:s gränser.

Information

| 14. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att fram till 2014 fortsätta sin informationskampanj om rättigheter för passagerare. Parlamentet rekommenderar att nationella konsumentskyddsmyndigheter och resebyråer engageras i kampanjen, eftersom de kan bidra avsevärt till att informera passagerare om sina rättigheter (exempelvis genom att tillhandahålla informationsmaterial på resebyråer och på internet). Parlamentet vidhåller samtidigt att viktig information, däribland passagerares rättigheter och eventuellt granskningar av operatörernas resultat, bör finnas tillgänglig genom samma källa för att underlätta passagerarnas förfrågningar. Parlamentet uppmanar offentliga myndigheter, nationella konsumentskyddsorgan och organisationer som representerar samtliga passagerare att inleda liknande kampanjer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att fram till 2014 fortsätta sin informationskampanj om rättigheter för passagerare. Parlamentet rekommenderar att nationella konsumentskyddsmyndigheter och resebyråer engageras i kampanjen, eftersom de kan bidra avsevärt till att informera passagerare om sina rättigheter (exempelvis genom att tillhandahålla informationsmaterial på resebyråer och på internet). Parlamentet vidhåller samtidigt att viktig information, däribland passagerares rättigheter och eventuellt granskningar av operatörernas resultat, bör finnas tillgänglig genom samma källa för att underlätta passagerarnas förfrågningar. Parlamentet uppmanar offentliga myndigheter, nationella konsumentskyddsorgan och organisationer som representerar samtliga passagerare att inleda liknande kampanjer.

| 15. | Europaparlamentet kräver att förteckningen över de rättigheter som är gemensamma för alla transportsätt ges stor spridning i kortfattad form och på EU:s samtliga officiella språk. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kräver att förteckningen över de rättigheter som är gemensamma för alla transportsätt ges stor spridning i kortfattad form och på EU:s samtliga officiella språk.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att en resa är ett kontrakt mellan tjänsteleverantören och konsumenten som kan uppfyllas på olika sätt och kräver att konsumenten ska få kännedom om alla delar av kontraktet när det upprättas och att varje senare ändring i god tid meddelas de berörda parterna. Parlamentet anser att kontraktet bör innehålla information om alla relevanta aspekter av resan samt om resenärens rättigheter vid problem. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att en resa är ett kontrakt mellan tjänsteleverantören och konsumenten som kan uppfyllas på olika sätt och kräver att konsumenten ska få kännedom om alla delar av kontraktet när det upprättas och att varje senare ändring i god tid meddelas de berörda parterna. Parlamentet anser att kontraktet bör innehålla information om alla relevanta aspekter av resan samt om resenärens rättigheter vid problem.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar alla transportoperatörer och andra berörda tjänsteleverantörer att bemöda sig mer om att ge bättre information till passagerare, i synnerhet vid gränsöverskridande resor. Parlamentet anser att denna information måste vara lättförståelig, korrekt, fullständig och tillgänglig för alla samt finnas i olika format och göras tillgänglig på det nationella språket och på engelska. Det ska innehålla uppgifter om relevanta internetsidor och applikationer till smarta telefoner, samt även en postadress för inskickande av klagomål och klagomålsformulär. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar alla transportoperatörer och andra berörda tjänsteleverantörer att bemöda sig mer om att ge bättre information till passagerare, i synnerhet vid gränsöverskridande resor. Parlamentet anser att denna information måste vara lättförståelig, korrekt, fullständig och tillgänglig för alla samt finnas i olika format och göras tillgänglig på det nationella språket och på engelska. Det ska innehålla uppgifter om relevanta internetsidor och applikationer till smarta telefoner, samt även en postadress för inskickande av klagomål och klagomålsformulär.

| 18. | Europaparlamentet kräver vidare att passagerare informeras om sina rättigheter på samma sätt som de informeras om sina skyldigheter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet kräver vidare att passagerare informeras om sina rättigheter på samma sätt som de informeras om sina skyldigheter.

| 19. | Europaparlamentet framhåller rättigheterna för passagerare och andra relevant intressenter (t.ex. transportoperatörer, infrastrukturförvaltare och ledsagare till personer med funktionshinder) samt all reseinformation inför resan (inklusive webbplatser), bokningssystem, reseinformation i realtid och internettjänster måste göras tillgängliga för passagerare i ett format som är tillgängligt för personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet framhåller rättigheterna för passagerare och andra relevant intressenter (t.ex. transportoperatörer, infrastrukturförvaltare och ledsagare till personer med funktionshinder) samt all reseinformation inför resan (inklusive webbplatser), bokningssystem, reseinformation i realtid och internettjänster måste göras tillgängliga för passagerare i ett format som är tillgängligt för personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar transportföretagen att tillhandahålla information om passagerarrättigheter på biljetten, framför allt kontaktuppgifter för hjälp och assistans. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar transportföretagen att tillhandahålla information om passagerarrättigheter på biljetten, framför allt kontaktuppgifter för hjälp och assistans.

| 21. | Europaparlamentet framhåller att vid direktbiljetter bör tydlig information ges om transportföretagens ansvar i händelse av skador på bagaget under resan, olika bestämmelser för hur mycket bagage man får ha med sig, kompensation för förseningar och bestämmelser mellan transportföretag, samt om lämplig ombokning via annan resväg i händelse av resestörningar och missade anslutningar, inklusive ombokning till andra transportsätt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet framhåller att vid direktbiljetter bör tydlig information ges om transportföretagens ansvar i händelse av skador på bagaget under resan, olika bestämmelser för hur mycket bagage man får ha med sig, kompensation för förseningar och bestämmelser mellan transportföretag, samt om lämplig ombokning via annan resväg i händelse av resestörningar och missade anslutningar, inklusive ombokning till andra transportsätt.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar den nya applikation för smarttelefoner som kommissionen erbjuder och som lämnar information om rättigheter för passagerare på flera språk och i ett format som är tillgängligt för passagerare med funktionshinder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och transportörerna att driva på utvecklingen och användandet av liknande modern teknik, t.ex. SMS, sociala nätverk, teckenspråkstjänster som utnyttjar videoteknik, samt textbaserade tjänster som ökar deltagandet för användare som är döva, hörselskadade eller har talsvårigheter. Parlamentet uppmanar myndigheter, konsumentskyddsorgan och organisationer som representerar alla passagerares intressen att genomföra liknande initiativ. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att alltid ta hänsyn till äldre personer som inte alltid är utrustade med modern teknik när de reser. Parlamentet anser dessutom att man bör överväga att göra internet tillgängligt utan kostnad på flygplatser, stationer och andra större avreseorter för att möjliggöra större användning av tjänsten. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar den nya applikation för smarttelefoner som kommissionen erbjuder och som lämnar information om rättigheter för passagerare på flera språk och i ett format som är tillgängligt för passagerare med funktionshinder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och transportörerna att driva på utvecklingen och användandet av liknande modern teknik, t.ex. SMS, sociala nätverk, teckenspråkstjänster som utnyttjar videoteknik, samt textbaserade tjänster som ökar deltagandet för användare som är döva, hörselskadade eller har talsvårigheter. Parlamentet uppmanar myndigheter, konsumentskyddsorgan och organisationer som representerar alla passagerares intressen att genomföra liknande initiativ. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att alltid ta hänsyn till äldre personer som inte alltid är utrustade med modern teknik när de reser. Parlamentet anser dessutom att man bör överväga att göra internet tillgängligt utan kostnad på flygplatser, stationer och andra större avreseorter för att möjliggöra större användning av tjänsten.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja användningen av ny teknik för alla transportsätt, som kan tillämpas vid utfärdandet av boardingkort som kan förvaras, är giltiga och kan visas på elektroniska apparater för att skynda på ombordstigningen och göra resandet mer miljövänligt. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja användningen av ny teknik för alla transportsätt, som kan tillämpas vid utfärdandet av boardingkort som kan förvaras, är giltiga och kan visas på elektroniska apparater för att skynda på ombordstigningen och göra resandet mer miljövänligt.

| 24. | Europaparlamentet rekommenderar att man vid synliga, centrala platser i avgångs- och ankomsthallar (på flygplatser och järnvägsstationer samt i bussterminaler och hamnar) inrättar tillräckligt bemannade informationsställen och hjälpdiskar som är tillgängliga fysiskt såväl som via informations- och kommunikationsteknik och vars personal är utbildad för att ta emot personer med funktionshinder eller med nedsatt rörlighet, för att på så sätt ge mer komplett information till passagerare, vid störningar i trafiken som påverkar enskilda eller alla resenärer. Särskild uppmärksamhet måste ägnas passagerare som reser med barn samt passagerare med funktionshinder eller nedsatt rörlighet. Parlamentet anser att det bör finnas vederbörligt utbildad personal som omedelbart kan fatta beslut om nya resvägar och ombokningar, hjälpa till vid förlorat, försenat eller skadat bagage samt hantera krav på kompensation eller återbetalning. Vid små järnvägs- och busstationer utan personal bör det finnas alternativa lösningar, som tillgång till ett informationsnummer eller en webbplats. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet rekommenderar att man vid synliga, centrala platser i avgångs- och ankomsthallar (på flygplatser och järnvägsstationer samt i bussterminaler och hamnar) inrättar tillräckligt bemannade informationsställen och hjälpdiskar som är tillgängliga fysiskt såväl som via informations- och kommunikationsteknik och vars personal är utbildad för att ta emot personer med funktionshinder eller med nedsatt rörlighet, för att på så sätt ge mer komplett information till passagerare, vid störningar i trafiken som påverkar enskilda eller alla resenärer. Särskild uppmärksamhet måste ägnas passagerare som reser med barn samt passagerare med funktionshinder eller nedsatt rörlighet. Parlamentet anser att det bör finnas vederbörligt utbildad personal som omedelbart kan fatta beslut om nya resvägar och ombokningar, hjälpa till vid förlorat, försenat eller skadat bagage samt hantera krav på kompensation eller återbetalning. Vid små järnvägs- och busstationer utan personal bör det finnas alternativa lösningar, som tillgång till ett informationsnummer eller en webbplats.

| 25. | Europaparlamentet anser att alla lufttrafikföretag bör införa en tillgänglig och effektiv telefonjour för samtliga passagerare som har bokat en resa. Denna jourtjänst ska tillhandahålla information och ge förslag på alternativ i händelse av störningar samt får i samband med luftfarts-, sjöfarts- och järnvägtransporter aldrig kosta mer än ett lokalsamtal. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att alla lufttrafikföretag bör införa en tillgänglig och effektiv telefonjour för samtliga passagerare som har bokat en resa. Denna jourtjänst ska tillhandahålla information och ge förslag på alternativ i händelse av störningar samt får i samband med luftfarts-, sjöfarts- och järnvägtransporter aldrig kosta mer än ett lokalsamtal.

| 26. | Europaparlamentet anser att passagerare bör få tillräcklig information om överbokningar när de bokar biljetter. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att passagerare bör få tillräcklig information om överbokningar när de bokar biljetter.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera alla stödfunktioner (kommissionens webbplats, dokument och broschyrer) som avser passagerares rättigheter inom de olika transportsätten, med beaktande av de senaste domstolsutlåtandena och framför allt EU-domstolens domar. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera alla stödfunktioner (kommissionens webbplats, dokument och broschyrer) som avser passagerares rättigheter inom de olika transportsätten, med beaktande av de senaste domstolsutlåtandena och framför allt EU-domstolens domar.

Öppenhet

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utsträcka den rapporteringsskyldighet om resetjänsternas kvalitet, som redan gäller för järnvägsföretag, till att även gälla resor med andra transportsätt, med beaktande av det aktuella transportsättets särdrag. Parlamentet anser att offentliggörande av jämförande uppgifter både kan fungera som information till passagerarna och användas i reklamsyfte av transportföretagen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utsträcka den rapporteringsskyldighet om resetjänsternas kvalitet, som redan gäller för järnvägsföretag, till att även gälla resor med andra transportsätt, med beaktande av det aktuella transportsättets särdrag. Parlamentet anser att offentliggörande av jämförande uppgifter både kan fungera som information till passagerarna och användas i reklamsyfte av transportföretagen.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ålägga medlemsstaterna att samla in uppgifter om dels kränkningar av passagerares rättigheter och handläggningen av alla klagomål, dels antal förseningar, deras längd och uppgifter om förlorat, försenat eller skadat bagage. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera dessa uppgifter från medlemsstaterna, offentliggöra resultaten och upprätta en databas för att utbyta information. Parlamentet uppmanar också kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna och de nationella tillsynsorganen vidta nödvändiga åtgärder. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ålägga medlemsstaterna att samla in uppgifter om dels kränkningar av passagerares rättigheter och handläggningen av alla klagomål, dels antal förseningar, deras längd och uppgifter om förlorat, försenat eller skadat bagage. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera dessa uppgifter från medlemsstaterna, offentliggöra resultaten och upprätta en databas för att utbyta information. Parlamentet uppmanar också kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna och de nationella tillsynsorganen vidta nödvändiga åtgärder.

| 30. | Europaparlamentet anser att många transportoperatörers webbplatser fortfarande är rätt otydliga och kan vilseleda konsumenter då de bokar biljetter. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera och säkerställa ett effektivt införlivande och genomförande av de gällande rättsreglerna om pristransparens och otillbörliga affärsmetoder enligt direktiv 2011/83/EU och 2005/29/EG, samt att överväga att införa ett sanktionssystem som ska tillämpas vid brott mot EU:s lagstiftning om pristransparens. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att många transportoperatörers webbplatser fortfarande är rätt otydliga och kan vilseleda konsumenter då de bokar biljetter. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera och säkerställa ett effektivt införlivande och genomförande av de gällande rättsreglerna om pristransparens och otillbörliga affärsmetoder enligt direktiv 2011/83/EU och 2005/29/EG, samt att överväga att införa ett sanktionssystem som ska tillämpas vid brott mot EU:s lagstiftning om pristransparens.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att icke-frivilliga driftskostnader ingår i priset – detta är särskilt viktigt för datoriserade bokningssystem, som regleras genom förordning (EG) nr 80/2009 – och att verkligt frivilliga tillval offentliggörs och görs bokningsbara med all nödvändig information och alla avgifter för tilläggstjänster (såsom avgifter för betalning med kreditkort eller hantering av bagage), så att inga extra kostnader läggs på alldeles innan köpet, och passagerare tydligt kan skilja mellan icke-frivilliga driftskostnader som ingår i priset och bokningsbara frivilliga tillval. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att icke-frivilliga driftskostnader ingår i priset – detta är särskilt viktigt för datoriserade bokningssystem, som regleras genom förordning (EG) nr 80/2009 – och att verkligt frivilliga tillval offentliggörs och görs bokningsbara med all nödvändig information och alla avgifter för tilläggstjänster (såsom avgifter för betalning med kreditkort eller hantering av bagage), så att inga extra kostnader läggs på alldeles innan köpet, och passagerare tydligt kan skilja mellan icke-frivilliga driftskostnader som ingår i priset och bokningsbara frivilliga tillval.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att webbplatsen kontrolleras noggrannare och att meddela de nationella kontrollmyndigheterna när de gällande förordningarna inte följs, så att dessa kan börja tillämpas. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att webbplatsen kontrolleras noggrannare och att meddela de nationella kontrollmyndigheterna när de gällande förordningarna inte följs, så att dessa kan börja tillämpas.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att i samarbete med de nationella myndigheterna undersöka om det går att skapa en enhetlig och intermodal specifikation i fråga om vad som ska ingå i passagerartransporttjänster och vilka priskomponenter som ska ingå i grundpriset för alla transportsätt. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att i samarbete med de nationella myndigheterna undersöka om det går att skapa en enhetlig och intermodal specifikation i fråga om vad som ska ingå i passagerartransporttjänster och vilka priskomponenter som ska ingå i grundpriset för alla transportsätt.

| 34. | Europaparlamentet anser att de grundtjänster som ska ingå i grundpriset åtminstone måste omfatta alla driftskostnader som är nödvändiga för att transportera passagerare (inklusive kostnader kopplade till transportföretagets lagstadgade skyldigheter som säkerhet, skydd och passagerarrättigheter), alla aspekter som ur passagerarens perspektiv är nödvändiga för resan (som utställande av biljetter och ombordstigningskort eller medförande av en fastställd minsta mängd bagage eller personliga tillhörigheter) och alla kostnader som är kopplade till betalning (som kreditkortskostnader). |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att de grundtjänster som ska ingå i grundpriset åtminstone måste omfatta alla driftskostnader som är nödvändiga för att transportera passagerare (inklusive kostnader kopplade till transportföretagets lagstadgade skyldigheter som säkerhet, skydd och passagerarrättigheter), alla aspekter som ur passagerarens perspektiv är nödvändiga för resan (som utställande av biljetter och ombordstigningskort eller medförande av en fastställd minsta mängd bagage eller personliga tillhörigheter) och alla kostnader som är kopplade till betalning (som kreditkortskostnader).

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med de alltjämt ökande orättvisa villkoren i lufttrafikföretagens bestämmelser, såsom det orättvisa kravet att passagerare måste använda utresedelen av en tur-och-retur-biljett för att kunna använda returdelen och att de måste använda alla biljetter för en resa i följd. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med de alltjämt ökande orättvisa villkoren i lufttrafikföretagens bestämmelser, såsom det orättvisa kravet att passagerare måste använda utresedelen av en tur-och-retur-biljett för att kunna använda returdelen och att de måste använda alla biljetter för en resa i följd.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att alla får tillgång till biljetter och tydlig prisinformation utan att någon diskrimineras och oberoende av konsumenternas eller resebyråns placering eller nationalitet, samt att prisdiskriminering av passagerare på grund av deras bosättningsland utreds mer ingående och, där den upptäcks, helt undanröjs. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att alla får tillgång till biljetter och tydlig prisinformation utan att någon diskrimineras och oberoende av konsumenternas eller resebyråns placering eller nationalitet, samt att prisdiskriminering av passagerare på grund av deras bosättningsland utreds mer ingående och, där den upptäcks, helt undanröjs.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hantera öppenhets- och neutralitetsproblemen i samband med distributionskanaler som har utvecklats utanför tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 80/2009 om datoriserade bokningssystem. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hantera öppenhets- och neutralitetsproblemen i samband med distributionskanaler som har utvecklats utanför tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 80/2009 om datoriserade bokningssystem.

| 38. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen om att lägga fram åtgärder om enhetliga bestämmelser om transport av handbagage i syfte att undvika att passagerarna påförs alltför omfattande restriktioner och för att göra det möjligt att föra ombord en rimlig mängd handbagage, däribland inköp från flygplatsbutiker. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen om att lägga fram åtgärder om enhetliga bestämmelser om transport av handbagage i syfte att undvika att passagerarna påförs alltför omfattande restriktioner och för att göra det möjligt att föra ombord en rimlig mängd handbagage, däribland inköp från flygplatsbutiker.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skynda sig att lägga fram ett lagförslag om revidering av direktiv 90/314/EEG om paketresor, så att konsumenter och företag inom sektorn får ett tydligt regelverk för både standardsituationer och exceptionella situationer. Parlamentet framhåller dessutom att kommissionen under revideringsarbetet bör se till att samma lagstiftning gäller för alla parter som erbjuder turismtjänster, eftersom de viktigaste faktorerna bör vara kvaliteten på den tjänst som tillhandahålls en konsument samt rättvis konkurrens. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skynda sig att lägga fram ett lagförslag om revidering av direktiv 90/314/EEG om paketresor, så att konsumenter och företag inom sektorn får ett tydligt regelverk för både standardsituationer och exceptionella situationer. Parlamentet framhåller dessutom att kommissionen under revideringsarbetet bör se till att samma lagstiftning gäller för alla parter som erbjuder turismtjänster, eftersom de viktigaste faktorerna bör vara kvaliteten på den tjänst som tillhandahålls en konsument samt rättvis konkurrens.

| 40. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen i sin översyn av paketresedirektivet till fullo undersöker hur e-handel och digitala marknader påverkar konsumentbeteendet inom EU:s turistnäring. Parlamentet anser att kommissionen måste öka sina ansträngningar för att förbättra kvaliteten på och innehållet i den information som ges till turister och att denna information bör vara tillförlitlig och lättillgänglig för konsumenterna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen i sin översyn av paketresedirektivet till fullo undersöker hur e-handel och digitala marknader påverkar konsumentbeteendet inom EU:s turistnäring. Parlamentet anser att kommissionen måste öka sina ansträngningar för att förbättra kvaliteten på och innehållet i den information som ges till turister och att denna information bör vara tillförlitlig och lättillgänglig för konsumenterna.

Tillämpning och genomförande

| 41. | Europaparlamentet noterar att tillämpningen och genomförandet av EU-lagstiftningen om rättigheter för passagerare fortfarande uppvisar olikheter mellan olika transportslag och olika delar av EU, vilket skadar den fria rörligheten på den inre marknaden eftersom det påverkar medborgarnas förtroende när de reser och hämmar den rättvisa konkurrensen mellan trafikföretagen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet noterar att tillämpningen och genomförandet av EU-lagstiftningen om rättigheter för passagerare fortfarande uppvisar olikheter mellan olika transportslag och olika delar av EU, vilket skadar den fria rörligheten på den inre marknaden eftersom det påverkar medborgarnas förtroende när de reser och hämmar den rättvisa konkurrensen mellan trafikföretagen.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en tydlig uppsättning bestämmelser för att inrätta nationella tillsynsorgan för att ge passagerarna en tydligare och enklare åtkomst till dessa organ. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en tydlig uppsättning bestämmelser för att inrätta nationella tillsynsorgan för att ge passagerarna en tydligare och enklare åtkomst till dessa organ.

| 43. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att slå samman nationella tillsynsorgan för olika transportsätt för att göra det möjligt att genomföra passagerarnas rättigheter på ett konsekvent sätt. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att slå samman nationella tillsynsorgan för olika transportsätt för att göra det möjligt att genomföra passagerarnas rättigheter på ett konsekvent sätt.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de nationella tillsynsorganen fördjupar sitt samarbete, antar enhetligare arbetsmetoder och har ett nära informationsutbyte på nationell nivå och EU-nivå, för att främja nätverksbildning och genomförande, samt att använda alla sina befogenheter, inklusive överträdelseförfaranden när så behövs, för att få till stånd ett enhetligare genomförande av den tillämpliga EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de nationella tillsynsorganen fördjupar sitt samarbete, antar enhetligare arbetsmetoder och har ett nära informationsutbyte på nationell nivå och EU-nivå, för att främja nätverksbildning och genomförande, samt att använda alla sina befogenheter, inklusive överträdelseförfaranden när så behövs, för att få till stånd ett enhetligare genomförande av den tillämpliga EU-lagstiftningen.

| 45. | Europaparlamentet påminner om att en enhetlig arbetsmetod för alla nationella tillsynsorgan kommer att garantera att passagerarnas rättigheter kommer att genomföras på ett harmoniserat sätt i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påminner om att en enhetlig arbetsmetod för alla nationella tillsynsorgan kommer att garantera att passagerarnas rättigheter kommer att genomföras på ett harmoniserat sätt i alla medlemsstater.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsätta tillräckliga resurser för att säkerställa en effektiv efterlevnad och samverkan med nationella tillsynsorgan i andra medlemsstater. Dessutom understryker parlamentet vikten av enhetliga, ändamålsenliga, avskräckande och proportionerliga sanktioner och kompensationssystem för att skapa rättvisa konkurrensvillkor och för att ge alla berörda aktörer starka incitament att följa bestämmelserna om passagerares rättigheter. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsätta tillräckliga resurser för att säkerställa en effektiv efterlevnad och samverkan med nationella tillsynsorgan i andra medlemsstater. Dessutom understryker parlamentet vikten av enhetliga, ändamålsenliga, avskräckande och proportionerliga sanktioner och kompensationssystem för att skapa rättvisa konkurrensvillkor och för att ge alla berörda aktörer starka incitament att följa bestämmelserna om passagerares rättigheter.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för inrättandet av en central, elektronisk klagoinstans som en gemensam struktur för de nationella tillsynsorganen vid behandling av klagomål. Denna klagoinstans ska ge råd till passagerare vid ingivande av klagomål och på ett tids- och kostnadsbesparande sätt förmedla klagomålen till behöriga nationella tillsynsorgan. Parlamentet rekommenderar att en standardadress för e-postmeddelanden och en gratis EU-gemensam telefonlinje inrättas för klagoinstansens information och rådgivning. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för inrättandet av en central, elektronisk klagoinstans som en gemensam struktur för de nationella tillsynsorganen vid behandling av klagomål. Denna klagoinstans ska ge råd till passagerare vid ingivande av klagomål och på ett tids- och kostnadsbesparande sätt förmedla klagomålen till behöriga nationella tillsynsorgan. Parlamentet rekommenderar att en standardadress för e-postmeddelanden och en gratis EU-gemensam telefonlinje inrättas för klagoinstansens information och rådgivning.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja riktlinjer för att snabbt hantera klagomål genom förenklade förfaranden. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja riktlinjer för att snabbt hantera klagomål genom förenklade förfaranden.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i samarbete med medlemsstaterna och i samråd med alla berörda intressenter, ta fram ett EU-enhetligt klagomålsformulär för alla transportsätt, som ska översättas till alla EU-medlemsstaters officiella språk, göras tillgängligt för alla passagerare, inklusive blinda, samt göras tillgängligt i olika format, vid bokningen, i alla terminaler och på internet. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en maximal tidsgräns som ska fastställas för alla transportslag och gälla för såväl passagerare som lämnar in klagomål som transportoperatörer och nationella tillsynsorgan som hanterar klagomålen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i samarbete med medlemsstaterna och i samråd med alla berörda intressenter, ta fram ett EU-enhetligt klagomålsformulär för alla transportsätt, som ska översättas till alla EU-medlemsstaters officiella språk, göras tillgängligt för alla passagerare, inklusive blinda, samt göras tillgängligt i olika format, vid bokningen, i alla terminaler och på internet. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en maximal tidsgräns som ska fastställas för alla transportslag och gälla för såväl passagerare som lämnar in klagomål som transportoperatörer och nationella tillsynsorgan som hanterar klagomålen.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera att alla passagerare ges möjlighet att kontakta transportoperatören, i synnerhet för att få information eller lämna in klagomål, via alla de kommunikationsvägar som kunde användas vid bokningen och utan att högtrafikavgifter tas ut. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera att alla passagerare ges möjlighet att kontakta transportoperatören, i synnerhet för att få information eller lämna in klagomål, via alla de kommunikationsvägar som kunde användas vid bokningen och utan att högtrafikavgifter tas ut.

| 51. | Europaparlamentet anser att kontaktuppgifter för transportoperatörernas kundservice, exempelvis information till passagerarna eller handläggning av klagomål, tydligt bör anges på biljetten vid sidan om alla oumbärliga aspekter av en transportjänst, såsom pris och sammanfattningen av resevillkoren och närmare bestämmelser för resan. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att kontaktuppgifter för transportoperatörernas kundservice, exempelvis information till passagerarna eller handläggning av klagomål, tydligt bör anges på biljetten vid sidan om alla oumbärliga aspekter av en transportjänst, såsom pris och sammanfattningen av resevillkoren och närmare bestämmelser för resan.

| 52. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna undersöka och åtgärda strukturella och förfarandemässiga problem inom de nationella klagomålsorganen och se till att föreskrifterna i samband med EU:s planerade åtgärder för alternativ tvistlösning genomförs, samt att se till att det finns effektiva mekanismer för kollektiva prövningsmöjligheter för att se till att resenärerna kan utöva sin rätt till ett billigt, snabbt och tillgängligt system på EU-nivå, varvid parterna även fortsättningsvis måste ha möjlighet att vidta juridiska åtgärder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att med stöd av kommissionen inrätta och förbättra välreglerade medlingsinstrument för att lösa tvister mellan passagerare och tjänsteleverantörer inom alla transportsätt som styrs av tillsynsorgan och andra oberoende instanser. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna undersöka och åtgärda strukturella och förfarandemässiga problem inom de nationella klagomålsorganen och se till att föreskrifterna i samband med EU:s planerade åtgärder för alternativ tvistlösning genomförs, samt att se till att det finns effektiva mekanismer för kollektiva prövningsmöjligheter för att se till att resenärerna kan utöva sin rätt till ett billigt, snabbt och tillgängligt system på EU-nivå, varvid parterna även fortsättningsvis måste ha möjlighet att vidta juridiska åtgärder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att med stöd av kommissionen inrätta och förbättra välreglerade medlingsinstrument för att lösa tvister mellan passagerare och tjänsteleverantörer inom alla transportsätt som styrs av tillsynsorgan och andra oberoende instanser.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar den ökade användningen av mobilapplikationer för kärntjänster, särskilt på luftfartsområdet, som biljettinköp och incheckning och uppmanar sektorn att utveckla liknande verktyg för att hantera klagomål och saknat bagage. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar den ökade användningen av mobilapplikationer för kärntjänster, särskilt på luftfartsområdet, som biljettinköp och incheckning och uppmanar sektorn att utveckla liknande verktyg för att hantera klagomål och saknat bagage.

Ansvarsfrågor

| 54. | Europaparlamentet betonar behovet av att för alla transportsätt ha en entydig definition av relevanta begrepp, särskilt ”extraordinära omständigheter”, eftersom detta skulle göra det möjligt att tillämpa bestämmelserna mer konsekvent, ge passagerarna ett giltigt verktyg för att hävda sina rättigheter och minska de variationer som för närvarande finns när det gäller nationell efterlevnad samt möjligheten att gå till domstol rörande kompensationsregler. Parlamentet uppmanar kommission att lägga fram de lagförslag som behövs, och då inkludera transportbranschens intressenter i arbetet och beakta relevanta domar från EU-domstolen. Parlamentet betonar att man vid en sådan definition måste beakta skillnaderna mellan olika transportsätt, och att tekniska fel inte bör betraktas som ”extraordinära omständigheter” utan bör ingå i transportföretagets ansvar. Parlamentet framhåller att transportföretagen inte bör hållas ansvariga för störningar som de inte har orsakat, om de har vidtagit alla rimliga åtgärder för att förhindra störningarna. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet betonar behovet av att för alla transportsätt ha en entydig definition av relevanta begrepp, särskilt ”extraordinära omständigheter”, eftersom detta skulle göra det möjligt att tillämpa bestämmelserna mer konsekvent, ge passagerarna ett giltigt verktyg för att hävda sina rättigheter och minska de variationer som för närvarande finns när det gäller nationell efterlevnad samt möjligheten att gå till domstol rörande kompensationsregler. Parlamentet uppmanar kommission att lägga fram de lagförslag som behövs, och då inkludera transportbranschens intressenter i arbetet och beakta relevanta domar från EU-domstolen. Parlamentet betonar att man vid en sådan definition måste beakta skillnaderna mellan olika transportsätt, och att tekniska fel inte bör betraktas som ”extraordinära omständigheter” utan bör ingå i transportföretagets ansvar. Parlamentet framhåller att transportföretagen inte bör hållas ansvariga för störningar som de inte har orsakat, om de har vidtagit alla rimliga åtgärder för att förhindra störningarna.

| 55. | Europaparlamentet anser att det nuvarande konsumentskyddet när flygbolag går i konkurs eller blir insolventa är otillräckligt och att systemet med frivillig försäkring inte får fungera som ersättning för lagstadgade rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagförslag med lämpliga åtgärder för att skydda passagerarna när flygbolag blir insolventa, går i konkurs eller förlorar sitt trafiktillstånd, där hemresa för strandsatta passagerare vid inställd flygtrafik, obligatorisk försäkring för flygbolag och skapande av en garantifond tas upp. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till sin resolution av den 25 november 2009 om ersättning till passagerare i händelse av att ett flygbolag går i konkurs, och uppdrar åt kommissionen att arbeta för ett internationellt avtal där sådana åtgärder även föreskrivs för flygbolag från tredjeländer. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att det nuvarande konsumentskyddet när flygbolag går i konkurs eller blir insolventa är otillräckligt och att systemet med frivillig försäkring inte får fungera som ersättning för lagstadgade rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagförslag med lämpliga åtgärder för att skydda passagerarna när flygbolag blir insolventa, går i konkurs eller förlorar sitt trafiktillstånd, där hemresa för strandsatta passagerare vid inställd flygtrafik, obligatorisk försäkring för flygbolag och skapande av en garantifond tas upp. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till sin resolution av den 25 november 2009 om ersättning till passagerare i händelse av att ett flygbolag går i konkurs, och uppdrar åt kommissionen att arbeta för ett internationellt avtal där sådana åtgärder även föreskrivs för flygbolag från tredjeländer.

| 56. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att de enligt förordning (EG) nr 1008/2008 är skyldiga att regelbundet utvärdera lufttrafikföretagens ekonomiska situation och att de om villkoren inte uppfylls är skyldiga att vidta de angivna åtgärderna, inklusive ett eventuellt indragande av flygbolagets trafiktillstånd. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att de nationella myndigheterna följer dessa krav. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att de enligt förordning (EG) nr 1008/2008 är skyldiga att regelbundet utvärdera lufttrafikföretagens ekonomiska situation och att de om villkoren inte uppfylls är skyldiga att vidta de angivna åtgärderna, inklusive ett eventuellt indragande av flygbolagets trafiktillstånd. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att de nationella myndigheterna följer dessa krav.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå att tjänsteleverantörerna ska åläggas att ställa en slutgaranti för att täcka tjänsteleverantörernas skadeståndsansvar om de blir insolventa, går i konkurs eller förlorar sitt trafiktillstånd. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå att tjänsteleverantörerna ska åläggas att ställa en slutgaranti för att täcka tjänsteleverantörernas skadeståndsansvar om de blir insolventa, går i konkurs eller förlorar sitt trafiktillstånd.

| 58. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen överväger att omarbeta förordning (EG) nr 261/2004. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för konsekvensbedömningen av lagstiftningsförslaget även undersöka effekterna av domen i Sturgeonmålet (6). |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen överväger att omarbeta förordning (EG) nr 261/2004. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för konsekvensbedömningen av lagstiftningsförslaget även undersöka effekterna av domen i Sturgeonmålet (6).

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra ansvarsfrågan i samband med skador på bagage, särskilt då det gäller rörelsehjälpmedel eller assistanshjälpmedel, där kostnaden för återanskaffning ofta överstiger den maximala ersättningen enligt internationella rättsregler. Parlamentet insisterar på att alla skador på rörelsehjälpmedel som används av personer med nedsatt rörlighet som orsakats av transportföretag/tjänsteleverantörer måste kompenseras fullt ut eftersom sådana hjälpmedel är viktiga för dessa personers integritet, värdighet och oberoende och därför inte på något sätt kan jämföras med bagage. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra ansvarsfrågan i samband med skador på bagage, särskilt då det gäller rörelsehjälpmedel eller assistanshjälpmedel, där kostnaden för återanskaffning ofta överstiger den maximala ersättningen enligt internationella rättsregler. Parlamentet insisterar på att alla skador på rörelsehjälpmedel som används av personer med nedsatt rörlighet som orsakats av transportföretag/tjänsteleverantörer måste kompenseras fullt ut eftersom sådana hjälpmedel är viktiga för dessa personers integritet, värdighet och oberoende och därför inte på något sätt kan jämföras med bagage.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förtydliga vilka befogenheter deras nationella tillsynsorgan har när det gäller att handlägga klagomål som rör felaktigt hanterat bagage i samband med luft- eller sjöfartstransporter. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förtydliga vilka befogenheter deras nationella tillsynsorgan har när det gäller att handlägga klagomål som rör felaktigt hanterat bagage i samband med luft- eller sjöfartstransporter.

| 61. | Europaparlamentet anser att lufttrafikföretagen vid förlorat, försenat eller skadat bagage i första hand ska ersätta de passagerare med vilka de har ingått avtal, men att lufttrafikföretagen i andra hand ska ha rätt att kräva ersättning från flygplatser eller tjänsteleverantörer för skador som de inte nödvändigtvis själva har orsakat. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att lufttrafikföretagen vid förlorat, försenat eller skadat bagage i första hand ska ersätta de passagerare med vilka de har ingått avtal, men att lufttrafikföretagen i andra hand ska ha rätt att kräva ersättning från flygplatser eller tjänsteleverantörer för skador som de inte nödvändigtvis själva har orsakat.

Personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet

| 62. | Europaparlamentet uppmanar transportföretagen att ägna störst uppmärksamhet åt säkerhet, inklusive såväl transportutrustningens tekniska säkerhet som passagerarnas fysiska säkerhet, och vidareutbilda sin personal i hantering av nödsituationer, inbegripet i kontakten med personer med nedsatt rörlighet och personer med funktionshinder. Parlamentet betonar att utbildningen måste ske i samarbete med organisationer som företräder personer med nedsatt rörlighet och personer med funktionshinder. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar transportföretagen att ägna störst uppmärksamhet åt säkerhet, inklusive såväl transportutrustningens tekniska säkerhet som passagerarnas fysiska säkerhet, och vidareutbilda sin personal i hantering av nödsituationer, inbegripet i kontakten med personer med nedsatt rörlighet och personer med funktionshinder. Parlamentet betonar att utbildningen måste ske i samarbete med organisationer som företräder personer med nedsatt rörlighet och personer med funktionshinder.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med transportföretagen se över de säkerhetsföreskrifter som avser personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet, i syfte att ta fram en gemensam standard inom de olika transportsektorerna, och i första hand inom flyget (7). |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med transportföretagen se över de säkerhetsföreskrifter som avser personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet, i syfte att ta fram en gemensam standard inom de olika transportsektorerna, och i första hand inom flyget (7).

| 64. | Europaparlamentet uppmanar transportföretagen att, tillsammans med representanter för branschen, tjänsteleverantörer och organisationer som representerar personer med funktionshinder, ta fram lättförståeliga och enhetliga informationsprocesser och i möjligaste mån lägga upp dem på ett koordinerat sätt, för att underlätta resandet för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet och att erbjuda dem möjlighet att utan extra kostnad anmäla assistansbehov i förväg, så att lufttrafikföretagen kan anta specifika krav och därmed uppfylla sitt åtagande om att ge stöd. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar transportföretagen att, tillsammans med representanter för branschen, tjänsteleverantörer och organisationer som representerar personer med funktionshinder, ta fram lättförståeliga och enhetliga informationsprocesser och i möjligaste mån lägga upp dem på ett koordinerat sätt, för att underlätta resandet för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet och att erbjuda dem möjlighet att utan extra kostnad anmäla assistansbehov i förväg, så att lufttrafikföretagen kan anta specifika krav och därmed uppfylla sitt åtagande om att ge stöd.

| 65. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att fastställa miniminormer för assistans till personer med funktionshinder och nedsatt rörlighet inom alla transportsätt för att säkerställa en harmoniserad strategi i hela EU. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att fastställa miniminormer för assistans till personer med funktionshinder och nedsatt rörlighet inom alla transportsätt för att säkerställa en harmoniserad strategi i hela EU.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa harmoniserade minimiregler för alla transportsätt när det gäller den lägsta servicenivå som ska tillhandahållas i händelse av långa förseningar vid transportterminalerna/stationerna eller på fordonet/tåget/båten/planet. Det måste finnas tillgång till logi eller alternativa transportlösningar för personer med funktionshinder och tillräcklig assistans måste tillhandahållas. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa harmoniserade minimiregler för alla transportsätt när det gäller den lägsta servicenivå som ska tillhandahållas i händelse av långa förseningar vid transportterminalerna/stationerna eller på fordonet/tåget/båten/planet. Det måste finnas tillgång till logi eller alternativa transportlösningar för personer med funktionshinder och tillräcklig assistans måste tillhandahållas.

| 67. | Europaparlamentet konstaterar att tillgängligheten direkt påverkar kvaliteten på äldre personers hälsa och sociala liv, eftersom de ofta har nedsatt rörlighet eller nedsatt sensorisk eller psykisk funktionsförmåga som påverkar deras förmåga att resa och att fortsätta vara aktiva samhällsmedborgare. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet konstaterar att tillgängligheten direkt påverkar kvaliteten på äldre personers hälsa och sociala liv, eftersom de ofta har nedsatt rörlighet eller nedsatt sensorisk eller psykisk funktionsförmåga som påverkar deras förmåga att resa och att fortsätta vara aktiva samhällsmedborgare.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en generell uppsättning standarder för tillgången till transportinfrastruktur och transporttjänster, och som omfattar aspekter som biljettförsäljning, reseinformation i realtid och internettjänster, för att personer med funktionshinder ska få obegränsat tillträde till marknaderna för varor och tjänster inom transportområdet. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en generell uppsättning standarder för tillgången till transportinfrastruktur och transporttjänster, och som omfattar aspekter som biljettförsäljning, reseinformation i realtid och internettjänster, för att personer med funktionshinder ska få obegränsat tillträde till marknaderna för varor och tjänster inom transportområdet.

| 69. | Europaparlamentet betonar att trafikinfrastruktur måsta vara av sådant slag att det ger människor med funktionshinder eller nedsatt rörlighet obehindrad tillgång, utan diskriminering och i ett lättillgängligt format (exempelvis blindskrift eller i form av lättlästa texter), till alla transportsätt och kringtjänster i enlighet med kraven om ”design för alla”, inklusive byte av transportsätt under hela resan, från möjligheten att boka en biljett, tillträde till plattformen och ombord på transportmedlet, till möjligheten att lämna in ett klagomål om nödvändigt. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet betonar att trafikinfrastruktur måsta vara av sådant slag att det ger människor med funktionshinder eller nedsatt rörlighet obehindrad tillgång, utan diskriminering och i ett lättillgängligt format (exempelvis blindskrift eller i form av lättlästa texter), till alla transportsätt och kringtjänster i enlighet med kraven om ”design för alla”, inklusive byte av transportsätt under hela resan, från möjligheten att boka en biljett, tillträde till plattformen och ombord på transportmedlet, till möjligheten att lämna in ett klagomål om nödvändigt.

| 70. | Europaparlamentet anser att trots att många framsteg har gjorts då det gäller servicekvaliteten finns det fortfarande alltför många hinder i den fysiska miljön som hindrar personer med nedsatt rörlighet från att till fullo dra nytta av tjänsterna, i synnerhet när det gäller tillgång till transportfordon (flygplan, tåg, bussar osv.). Parlamentet anser att transportörerna måste förbättra servicekvaliteten för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet samt i högre grad inrikta personalutbildningen på dessa gruppers behov och förmågan att tillgodose dessa. Parlamentet betonar att utbildningen måste ske i samarbete med organisationer som företräder personer med nedsatt rörlighet och personer med funktionshinder. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet anser att trots att många framsteg har gjorts då det gäller servicekvaliteten finns det fortfarande alltför många hinder i den fysiska miljön som hindrar personer med nedsatt rörlighet från att till fullo dra nytta av tjänsterna, i synnerhet när det gäller tillgång till transportfordon (flygplan, tåg, bussar osv.). Parlamentet anser att transportörerna måste förbättra servicekvaliteten för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet samt i högre grad inrikta personalutbildningen på dessa gruppers behov och förmågan att tillgodose dessa. Parlamentet betonar att utbildningen måste ske i samarbete med organisationer som företräder personer med nedsatt rörlighet och personer med funktionshinder.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar transportföretagen att ta hänsyn till de behov som personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet har när varje ny tjänst tas fram, särskilt nya betalningsmetoder såsom betalning via smarttelefoner och smartkort. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar transportföretagen att ta hänsyn till de behov som personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet har när varje ny tjänst tas fram, särskilt nya betalningsmetoder såsom betalning via smarttelefoner och smartkort.

| 72. | Europaparlamentet kräver ett slut på vissa transportörers otillbörliga metoder och/eller diskriminering i form av krav på att personer med nedsatt rörlighet måste åtföljas av en ledsagare. Parlamentet betonar att lufttrafikföretag inte rutinmässigt får ställa krav på ledsagning. När det gäller personer med funktionshinder utan ledsagare som på grund av säkerhetsbestämmelserna vägras ombordstigning, hänvisar parlamentet till domen i domstolen i Bobigny den 13 januari 2012. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet kräver ett slut på vissa transportörers otillbörliga metoder och/eller diskriminering i form av krav på att personer med nedsatt rörlighet måste åtföljas av en ledsagare. Parlamentet betonar att lufttrafikföretag inte rutinmässigt får ställa krav på ledsagning. När det gäller personer med funktionshinder utan ledsagare som på grund av säkerhetsbestämmelserna vägras ombordstigning, hänvisar parlamentet till domen i domstolen i Bobigny den 13 januari 2012.

| 73. | Europaparlamentet anser att när en person med funktionshinder måste resa tillsammans med en ledsagare bör ledsagaren resa gratis eftersom detta är vad passageraren behöver för att resa. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet anser att när en person med funktionshinder måste resa tillsammans med en ledsagare bör ledsagaren resa gratis eftersom detta är vad passageraren behöver för att resa.

| 74. | Europaparlamentet betonar att i detta sammanhang bör rätten att använda rörlighetshjälpmedel samt att ledsagas av en godkänd ledarhund eller assistanshund alltid kunna garanteras. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet betonar att i detta sammanhang bör rätten att använda rörlighetshjälpmedel samt att ledsagas av en godkänd ledarhund eller assistanshund alltid kunna garanteras.

| 75. | Europaparlamentet anser att vid resestörningar bör information om förseningar och inställda avgångar, hotellogi, alternativa transportlösningar, ersättningssystem och alternativ för att fortsätta resan eller ombokning via en annan resväg kommuniceras i format som är tillgängliga för personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet anser att vid resestörningar bör information om förseningar och inställda avgångar, hotellogi, alternativa transportlösningar, ersättningssystem och alternativ för att fortsätta resan eller ombokning via en annan resväg kommuniceras i format som är tillgängliga för personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet.

| 76. | Europaparlamentet kräver att särskilda rum för de personer med funktionshinder som har behov av att byta kläder samt toalettmöjligheter (omklädningsrum) ska tillhandahållas gratis för passagerare på alla EU-flygplatser med mer än 1 000 000 passagerare per år. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet kräver att särskilda rum för de personer med funktionshinder som har behov av att byta kläder samt toalettmöjligheter (omklädningsrum) ska tillhandahållas gratis för passagerare på alla EU-flygplatser med mer än 1 000 000 passagerare per år.

Intermodalitet

| 77. | Europaparlamentet konstaterar att EU i och med ikraftträdandet av vattenvägs- och bussförordningarna (8)
  ,
   (9) i december 2012 respektive mars 2013 kommer att skapa världens första integrerade område för passagerares rättigheter inom alla transportsätt. Parlamentet noterar att samtliga medlemsstater nu måste genomföra EU-lagstiftningen på ett enhetligt och samordnat sätt så att EU:s politik för passagerartransporter går från att vara strategiskt inriktad på ett transportsätt i taget till att omfatta samtliga transportsätt. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet konstaterar att EU i och med ikraftträdandet av vattenvägs- och bussförordningarna (8)
  ,
   (9) i december 2012 respektive mars 2013 kommer att skapa världens första integrerade område för passagerares rättigheter inom alla transportsätt. Parlamentet noterar att samtliga medlemsstater nu måste genomföra EU-lagstiftningen på ett enhetligt och samordnat sätt så att EU:s politik för passagerartransporter går från att vara strategiskt inriktad på ett transportsätt i taget till att omfatta samtliga transportsätt.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa nya kommunikationsmodeller som innefattar de organ som företräder passagerare, transportföretag och intressenter på transportområdet för att främja den praktiska tillämpningen av principen om intermodalitet. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa nya kommunikationsmodeller som innefattar de organ som företräder passagerare, transportföretag och intressenter på transportområdet för att främja den praktiska tillämpningen av principen om intermodalitet.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, när det gäller tillämpningen av järnvägsförordningen och bussförordningen, göra allt för att avstå från att utnyttja dispensmöjligheter så att intermodala resor underlättas till förmån för passagerares rättigheter. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, när det gäller tillämpningen av järnvägsförordningen och bussförordningen, göra allt för att avstå från att utnyttja dispensmöjligheter så att intermodala resor underlättas till förmån för passagerares rättigheter.

| 80. | Europaparlamentet understryker att intermodaliteten bör underlättas genom befordran av cyklar, rullstolar och barnvagnar inom alla transportsätt och alla tjänster, inklusive gränsöverskridande anslutningar, fjärranslutningar och höghastighetståg. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet understryker att intermodaliteten bör underlättas genom befordran av cyklar, rullstolar och barnvagnar inom alla transportsätt och alla tjänster, inklusive gränsöverskridande anslutningar, fjärranslutningar och höghastighetståg.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bilda en intermodal grupp av intressenter som kan bistå med råd vid frågor om tillämpningen av den aktuella förordningen. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bilda en intermodal grupp av intressenter som kan bistå med råd vid frågor om tillämpningen av den aktuella förordningen.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar industrin att utveckla en tydlig infrastruktur som ur IKT-synpunkt är tillgänglig för alla, för tillhandahållande av ”direktbiljetter” (dvs. ett enda transportavtal för flera delar av en resa med ett transportmedel) och integrerade biljetter (dvs. ett avtal om en intermodal resekedja) med betoning på smartkort. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till järnvägsförordningen, enligt vilken datorstödda informations- och bokningssystem måste anpassas till gemensamma standarder för att säkerställa tillhandahållandet av reseinformation och biljettjänster inom hela EU. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar industrin att utveckla en tydlig infrastruktur som ur IKT-synpunkt är tillgänglig för alla, för tillhandahållande av ”direktbiljetter” (dvs. ett enda transportavtal för flera delar av en resa med ett transportmedel) och integrerade biljetter (dvs. ett avtal om en intermodal resekedja) med betoning på smartkort. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till järnvägsförordningen, enligt vilken datorstödda informations- och bokningssystem måste anpassas till gemensamma standarder för att säkerställa tillhandahållandet av reseinformation och biljettjänster inom hela EU.

| 83. | Europaparlamentet uppmuntrar starkt kommissionen att fortsätta sina ansträngningar att utveckla en europeisk multimodal reseplanerare, som ses som avgörande för införandet av ett intelligent transportsystem, så att passagerarna får information om resan från dörr till dörr, inklusive om både vad resan kostar och hur lång tid den tar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med kommissionen undanröja befintliga hinder när det gäller tillgång till offentliga trafikuppgifter och överföring av data, utan att detta inkräktar på ett adekvat uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmuntrar starkt kommissionen att fortsätta sina ansträngningar att utveckla en europeisk multimodal reseplanerare, som ses som avgörande för införandet av ett intelligent transportsystem, så att passagerarna får information om resan från dörr till dörr, inklusive om både vad resan kostar och hur lång tid den tar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med kommissionen undanröja befintliga hinder när det gäller tillgång till offentliga trafikuppgifter och överföring av data, utan att detta inkräktar på ett adekvat uppgiftsskydd.

*

* *

| 84. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 229, 31.7.2012, s. 122.

(2)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 42.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0453.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0099.

(5)  Rådets direktiv 90/314/EEG av den 13 juni 1990 om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang (EUT L 158, 23.6.1990, s. 59).

(6)  Genom Sturgeondomen infördes en ersättningsplikt för förseningar på mer än tre timmar. Detta har fått betydande ekonomiska följder för flygbolagen och konsekvenser för resenärerna (inställda flyg, minskning av antalet flyglinjer osv.). Det behövs därför en kritisk granskning av domens följder.

(7)  Det har under de senaste åren visat sig att t.ex. flygbolagen av oklara skäl har olika begränsningar när det gäller döva personer. Se relevant skriftligt fråga till kommissionen: E-005530/12.

(8)  EUT L 334, 17.12.2010, s. 1.

(9)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 1.

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/30

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Framtiden för EU:s utvecklingspolitik

P7_TA(2012)0386

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om en agenda för förändring: framtiden för EU:s utvecklingspolitik (2012/2002(INI))

2014/C 68 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011”Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring” (COM(2011)0637 – SEK(2011)1172 – SEK(2011)1173), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011”Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring” (COM(2011)0637 – SEK(2011)1172 – SEK(2011)1173),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om ”Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring” (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om ”Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring” (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011 om det framtida upplägget för budgetstödet från EU till tredjeländer (COM(2011)0638), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011 om det framtida upplägget för budgetstödet från EU till tredjeländer (COM(2011)0638),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om ”Det framtida upplägget för budgetstödet från EU till tredjeländer” (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om ”Det framtida upplägget för budgetstödet från EU till tredjeländer” (2),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om ”En konsekvent politik för utveckling” (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om ”En konsekvent politik för utveckling” (3),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 december 2011 om ”Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 december 2011 om ”Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder” (COM(2011)0886),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 20 december 2005 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 20 december 2005 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” (4),

| — | med beaktande av Parisförklaringen om biståndets effektivitet av den 2 mars 2005, användning, harmonisering, anpassning, resultat och ömsesidigt ansvar (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisförklaringen om biståndets effektivitet av den 2 mars 2005, användning, harmonisering, anpassning, resultat och ömsesidigt ansvar (5),

| — | med beaktande av handlingsprogrammet från Accra av den 4 september 2008 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsprogrammet från Accra av den 4 september 2008 (6),

| — | med beaktande av partnerskapet från Busan för effektivt utvecklingssamarbete av den 1 december 2011 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapet från Busan för effektivt utvecklingssamarbete av den 1 december 2011 (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 februari 2007 om EU:s uppförandekodex för arbetsfördelningen på området utvecklingspolitik (COM(2007)0072), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 februari 2007 om EU:s uppförandekodex för arbetsfördelningen på området utvecklingspolitik (COM(2007)0072),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner och om ändring av direktiv 2008/7/EG (COM(2011)0594), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner och om ändring av direktiv 2008/7/EG (COM(2011)0594),

| — | med beaktande av det internationella samfundets samtliga åtaganden i fråga om utveckling och samarbete inom ramen för Förenta nationerna och andra behöriga internationella organisationer, som EU och dess medlemsstater har ingått, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det internationella samfundets samtliga åtaganden i fråga om utveckling och samarbete inom ramen för Förenta nationerna och andra behöriga internationella organisationer, som EU och dess medlemsstater har ingått,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2010 om framsteg i uppnåendet av millennieutvecklingsmålen: halvtidsöversyn inför FN:s högnivåmöte i september 2010 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2010 om framsteg i uppnåendet av millennieutvecklingsmålen: halvtidsöversyn inför FN:s högnivåmöte i september 2010 (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011 om förordning (EG) nr 1905/2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete – tillvaratagna erfarenheter och riktlinjer för framtiden (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011 om förordning (EG) nr 1905/2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete – tillvaratagna erfarenheter och riktlinjer för framtiden (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om att göra EU:s utvecklingspolitik effektivare (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om att göra EU:s utvecklingspolitik effektivare (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om EU:s policyram för att hjälpa utvecklingsländer att stärka livsmedelsförsörjningen (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om EU:s policyram för att hjälpa utvecklingsländer att stärka livsmedelsförsörjningen (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om det fjärde högnivåmötet om biståndseffektivitet (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om det fjärde högnivåmötet om biståndseffektivitet (12),

| — | med beaktande av DAC:s inbördes utvärdering av EU-politiken och EU-programmen på området för utvecklingssamarbete, som offentliggjordes den 24 april 2012 av OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (DAC) (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av DAC:s inbördes utvärdering av EU-politiken och EU-programmen på området för utvecklingssamarbete, som offentliggjordes den 24 april 2012 av OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (DAC) (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om framtiden för EU:s budgetstöd till utvecklingsländer (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om framtiden för EU:s budgetstöd till utvecklingsländer (14),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 16 februari 2012 (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 16 februari 2012 (15),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A7-0234/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A7-0234/2012), och av följande skäl:

| A. | Att minska och på sikt utrota fattigdomen är i enlighet med Lissabonfördraget det främsta målet för EU:s utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

A.

Att minska och på sikt utrota fattigdomen är i enlighet med Lissabonfördraget det främsta målet för EU:s utvecklingspolitik.

| B. | Det europeiska samförståndet om utveckling, som undertecknats av kommissionen, rådet och Europaparlamentet, utgör en viktig ram. Detta dokument har en omfattning och betydelse av vikt, och i dokumentet betonas den europeiska färdplanen om utveckling, samt dess ramar och riktlinjer. |
| --- | --- |

B.

Det europeiska samförståndet om utveckling, som undertecknats av kommissionen, rådet och Europaparlamentet, utgör en viktig ram. Detta dokument har en omfattning och betydelse av vikt, och i dokumentet betonas den europeiska färdplanen om utveckling, samt dess ramar och riktlinjer.

| C. | 2015 är måldatumet för uppnåendet av millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

C.

2015 är måldatumet för uppnåendet av millennieutvecklingsmålen.

| D. | Agendan för förändring måste skapa lösningar för en i grunden förändrad värld där klyftan mellan rika och fattiga i alla länder fortsätter att växa, framför allt i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

D.

Agendan för förändring måste skapa lösningar för en i grunden förändrad värld där klyftan mellan rika och fattiga i alla länder fortsätter att växa, framför allt i utvecklingsländerna.

| E. | Globaliseringen, som är en viktig källa till välfärd, framför allt i medelinkomstländer, har dock inte bidragit till att minska osäkerheten eller fattigdomen i tillräcklig utsträckning, vilket tydligt framgår av ökningen av det absoluta antalet hungerlidande och undernärda i världen, däribland i många medelinkomstländer. |
| --- | --- |

E.

Globaliseringen, som är en viktig källa till välfärd, framför allt i medelinkomstländer, har dock inte bidragit till att minska osäkerheten eller fattigdomen i tillräcklig utsträckning, vilket tydligt framgår av ökningen av det absoluta antalet hungerlidande och undernärda i världen, däribland i många medelinkomstländer.

| F. | I kommissionens meddelande anges att mänskliga rättigheter och goda styrelseformer är en förutsättning för utveckling, och att det är nödvändigt att anta lämpliga åtgärder och villkor för situationen i varje land, och att utvecklingssamarbetets utformning och omfattning ska anpassas till varje partnerlands specifika situation, däribland dess kapacitet att genomföra reformer. |
| --- | --- |

F.

I kommissionens meddelande anges att mänskliga rättigheter och goda styrelseformer är en förutsättning för utveckling, och att det är nödvändigt att anta lämpliga åtgärder och villkor för situationen i varje land, och att utvecklingssamarbetets utformning och omfattning ska anpassas till varje partnerlands specifika situation, däribland dess kapacitet att genomföra reformer.

| G. | Utvecklingssamarbetet består i att främja mänsklig utveckling och utvecklingen av människans alla dimensioner, däribland den kulturella dimensionen. |
| --- | --- |

G.

Utvecklingssamarbetet består i att främja mänsklig utveckling och utvecklingen av människans alla dimensioner, däribland den kulturella dimensionen.

| H. | Det är en nödvändig förutsättning att skapa fler synergier och inrätta ett strategiskt samband mellan humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd för att utveckla en återhämtningsförmåga och inleda en process för hållbar utveckling i länder som är bräckliga eller befinner sig i en övergångsfas, vars befolkning är bland de fattigaste och mest sårbara. |
| --- | --- |

H.

Det är en nödvändig förutsättning att skapa fler synergier och inrätta ett strategiskt samband mellan humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd för att utveckla en återhämtningsförmåga och inleda en process för hållbar utveckling i länder som är bräckliga eller befinner sig i en övergångsfas, vars befolkning är bland de fattigaste och mest sårbara.

| I. | Ett av unionens mål, i enlighet med artikel 2.3 i fördraget om Europeiska unionen, är att främja en social och hållbar marknadsekonomi, och denna strategi avser såväl utvecklingspolitiken som grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

I.

Ett av unionens mål, i enlighet med artikel 2.3 i fördraget om Europeiska unionen, är att främja en social och hållbar marknadsekonomi, och denna strategi avser såväl utvecklingspolitiken som grannskapspolitiken.

| J. | I enlighet med Lissabonfördraget ska genomförandet av utvecklingspolitiken vara konsekvent, och åtgärderna för att främja den ekonomiska tillväxten i utvecklingsländer ska i första hand bidra till att bekämpa fattigdom och utestängning, framför allt genom tillgång till utbildning och hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

J.

I enlighet med Lissabonfördraget ska genomförandet av utvecklingspolitiken vara konsekvent, och åtgärderna för att främja den ekonomiska tillväxten i utvecklingsländer ska i första hand bidra till att bekämpa fattigdom och utestängning, framför allt genom tillgång till utbildning och hälso- och sjukvård.

| K. | Alla försök att utvidga definitionen av det offentliga utvecklingsbiståndet till att omfatta ”hela unionen” och ”offentligt utvecklingsbistånd +” vilket kommissionen nyligen föreslagit, samt till att omfatta faktorer som inte ingår i biståndet som finansiella flöden, militära utgifter, skuldavskrivning, särskilt avskrivning av exportkreditskulder, samt medel som i Europa satsas på studenter och flyktingar bör förkastas. |
| --- | --- |

K.

Alla försök att utvidga definitionen av det offentliga utvecklingsbiståndet till att omfatta ”hela unionen” och ”offentligt utvecklingsbistånd +” vilket kommissionen nyligen föreslagit, samt till att omfatta faktorer som inte ingår i biståndet som finansiella flöden, militära utgifter, skuldavskrivning, särskilt avskrivning av exportkreditskulder, samt medel som i Europa satsas på studenter och flyktingar bör förkastas.

| L. | Kommissionen vill avveckla det offentliga utvecklingsbiståndet till medelinkomstländer inom ramen för den differentiering som avses i agendan för förändring. |
| --- | --- |

L.

Kommissionen vill avveckla det offentliga utvecklingsbiståndet till medelinkomstländer inom ramen för den differentiering som avses i agendan för förändring.

| M. | Kommissionens agenda för förändring syftar till att öka den aktuella utvecklingspolitikens inverkan, och Europa 2020-strategin och EU:s övriga intressen på området för EU:s yttre åtgärder måste genomföras i överensstämmelse med målen för dess utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

M.

Kommissionens agenda för förändring syftar till att öka den aktuella utvecklingspolitikens inverkan, och Europa 2020-strategin och EU:s övriga intressen på området för EU:s yttre åtgärder måste genomföras i överensstämmelse med målen för dess utvecklingspolitik.

| N. | Det finns ett demokratiskt underskott inom de internationella beslutsstrukturerna, framför allt G20, som beror på en typ av styrelseformer som utesluter de fattigaste utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

N.

Det finns ett demokratiskt underskott inom de internationella beslutsstrukturerna, framför allt G20, som beror på en typ av styrelseformer som utesluter de fattigaste utvecklingsländerna.

| O. | Kommissionen har gjort en analys av de aktuella bristerna inom utvecklingspolitiken (fragmenterat stöd och duplicering, på grund av att arbetsfördelningen mellan givarna är långt ifrån optimal). |
| --- | --- |

O.

Kommissionen har gjort en analys av de aktuella bristerna inom utvecklingspolitiken (fragmenterat stöd och duplicering, på grund av att arbetsfördelningen mellan givarna är långt ifrån optimal).

| P. | Den nya agendan förutsätter ett begränsat antal prioriteringar för att bättre kunna möta de nya utmaningarna och framför allt inverkan av den finansiella krisen, klimatförändringarna, energiproblemen och de upprepade livsmedelskriserna. |
| --- | --- |

P.

Den nya agendan förutsätter ett begränsat antal prioriteringar för att bättre kunna möta de nya utmaningarna och framför allt inverkan av den finansiella krisen, klimatförändringarna, energiproblemen och de upprepade livsmedelskriserna.

| 1. | Europaparlamentet anser att agendan för förändring är nyskapande genom sin inriktning på bland annat budgetstöd, en kombination av bidrag och lån, samt åtgärder som främjar den privata sektorn. Parlamentet anser att användningen av dessa mekanismer i första hand bör bidra till att lyfta medborgarna i utvecklingsländerna ur fattigdom och beroende och till spridningen och tillämpningen av principer för goda administrativa och skattepolitiska styrelseformer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att agendan för förändring är nyskapande genom sin inriktning på bland annat budgetstöd, en kombination av bidrag och lån, samt åtgärder som främjar den privata sektorn. Parlamentet anser att användningen av dessa mekanismer i första hand bör bidra till att lyfta medborgarna i utvecklingsländerna ur fattigdom och beroende och till spridningen och tillämpningen av principer för goda administrativa och skattepolitiska styrelseformer.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar att rådet i sina slutsatser av den 14 maj 2012 såsom grundprinciper för EU:s utvecklingssamarbete införlivat ett visst antal av Europaparlamentets ståndpunkter från dess aktuella resolution om utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar att rådet i sina slutsatser av den 14 maj 2012 såsom grundprinciper för EU:s utvecklingssamarbete införlivat ett visst antal av Europaparlamentets ståndpunkter från dess aktuella resolution om utvecklingssamarbete.

| 3. | Europaparlamentet beklagar bristen på politisk dialog mellan de institutionella aktörerna, vilket är särskilt negativt för den konsekventa politiken för utveckling. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att kommissionens meddelande inte omfattar förslag om att genomföra en konsekvent politik för utveckling i praktiken genom att koppla samman utvecklingsbiståndet med den övriga EU-politiken, framför allt EU:s handels-, jordbruks- och fiskepolitik. Parlamentet instämmer i det hänseendet i rådets iakttagelse att ett nära samarbete mellan Europeiska utrikestjänsten och kommissionen är nödvändigt för att garantera en större konsekvens mellan EU:s yttre åtgärder och den konsekventa politiken för utveckling. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar bristen på politisk dialog mellan de institutionella aktörerna, vilket är särskilt negativt för den konsekventa politiken för utveckling. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att kommissionens meddelande inte omfattar förslag om att genomföra en konsekvent politik för utveckling i praktiken genom att koppla samman utvecklingsbiståndet med den övriga EU-politiken, framför allt EU:s handels-, jordbruks- och fiskepolitik. Parlamentet instämmer i det hänseendet i rådets iakttagelse att ett nära samarbete mellan Europeiska utrikestjänsten och kommissionen är nödvändigt för att garantera en större konsekvens mellan EU:s yttre åtgärder och den konsekventa politiken för utveckling.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att mekanismen för kombinerat stöd i sin nuvarande utformning ska kombinera offentliga bidrag med lån från finansiella institutioner och andra riskdelningsmekanismer, i en tid av finansiell kris som innebär budgetåtstramningar för utvecklingen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att klargöra hur denna mekanism kan bidra till att främja en utvecklingspolitik som bygger på kriterier för offentligt utvecklingsbistånd och hur Europaparlamentets granskningsbefogenheter ska utövas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att mekanismen för kombinerat stöd i sin nuvarande utformning ska kombinera offentliga bidrag med lån från finansiella institutioner och andra riskdelningsmekanismer, i en tid av finansiell kris som innebär budgetåtstramningar för utvecklingen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att klargöra hur denna mekanism kan bidra till att främja en utvecklingspolitik som bygger på kriterier för offentligt utvecklingsbistånd och hur Europaparlamentets granskningsbefogenheter ska utövas.

| 5. | Europaparlamentet noterar kommissionens avsikt att främja en ”hållbar tillväxt som kommer alla till del och gynnar mänsklig utveckling”, men beklagar att dokumentet inte innehåller några hänvisningar till nödvändigheten att främja en mer rättvis fördelning. Parlamentet betonar att ur utvecklingssynpunkt är det enda syftet med detta nya instrument att minska fattigdom och bekämpa ojämlikhet. Parlamentet varnar för att en ensidig fokus på ekonomisk tillväxt och en alltför stor tillit till effekterna av den automatiska omfördelningen av utvecklingen inom den privata sektorn riskerar att leda till en obalanserad och exkluderande tillväxt utan att fattigdomen verkligen minskar. Parlamentet uppmanar EU att se över denna politik till förmån för politiska åtgärder för hållbar utveckling, däribland handel samt omfördelning av välfärd och social rättvisa, i syfte att förbättra levnads- och arbetsvillkoren för hela befolkningen, såväl i stads- som i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar kommissionens avsikt att främja en ”hållbar tillväxt som kommer alla till del och gynnar mänsklig utveckling”, men beklagar att dokumentet inte innehåller några hänvisningar till nödvändigheten att främja en mer rättvis fördelning. Parlamentet betonar att ur utvecklingssynpunkt är det enda syftet med detta nya instrument att minska fattigdom och bekämpa ojämlikhet. Parlamentet varnar för att en ensidig fokus på ekonomisk tillväxt och en alltför stor tillit till effekterna av den automatiska omfördelningen av utvecklingen inom den privata sektorn riskerar att leda till en obalanserad och exkluderande tillväxt utan att fattigdomen verkligen minskar. Parlamentet uppmanar EU att se över denna politik till förmån för politiska åtgärder för hållbar utveckling, däribland handel samt omfördelning av välfärd och social rättvisa, i syfte att förbättra levnads- och arbetsvillkoren för hela befolkningen, såväl i stads- som i landsbygdsområden.

| 6. | Europaparlamentet anser ur ett finansiellt, regleringsmässigt, administrativt och socialt perspektiv, att inrättandet av mikroföretag och små och medelstora företag i utvecklingsländer i syfte att främja företagande och utvecklingen av den privata sektorn, är grundläggande för att skapa gynnsamma förutsättningar för företag i utvecklingsländer. Parlamentet anser att EU bör fokusera på att avlägsna alltför omfattande regleringsmässiga bördor för små och medelstora företag och mikroföretag, och i det sammanhanget främja och ytterligare öka tillgången till mikrokrediter och mikrofinansiering. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser ur ett finansiellt, regleringsmässigt, administrativt och socialt perspektiv, att inrättandet av mikroföretag och små och medelstora företag i utvecklingsländer i syfte att främja företagande och utvecklingen av den privata sektorn, är grundläggande för att skapa gynnsamma förutsättningar för företag i utvecklingsländer. Parlamentet anser att EU bör fokusera på att avlägsna alltför omfattande regleringsmässiga bördor för små och medelstora företag och mikroföretag, och i det sammanhanget främja och ytterligare öka tillgången till mikrokrediter och mikrofinansiering.

| 7. | Europaparlamentet anser att agendan för förändring bör leda till ett verkligt politikskifte, genom att vara inriktad på uppfyllande av individuella och kollektiva rättigheter för befolkningen i utvecklingsländer, som exempelvis den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, förklaringen om rätten till utveckling samt miljöskyddsavtal. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att agendan för förändring bör leda till ett verkligt politikskifte, genom att vara inriktad på uppfyllande av individuella och kollektiva rättigheter för befolkningen i utvecklingsländer, som exempelvis den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, förklaringen om rätten till utveckling samt miljöskyddsavtal.

| 8. | Europaparlamentet anser att effektiva system för markrättigheter i utvecklingsländer är grundläggande för att utrota fattigdomen och för att skapa ett rättvist samhälle för alla. I det syftet bör en av målsättningarna för agendan för förändring vara att se till att säkra system för markrättigheter införs i utvecklingsländerna och att de övervakas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att effektiva system för markrättigheter i utvecklingsländer är grundläggande för att utrota fattigdomen och för att skapa ett rättvist samhälle för alla. I det syftet bör en av målsättningarna för agendan för förändring vara att se till att säkra system för markrättigheter införs i utvecklingsländerna och att de övervakas på lämpligt sätt.

| 9. | Europaparlamentet bekräftar i detta sammanhang sitt åtagande i fråga om social integration, samt sitt beslut att avsätta minst 20 procent av hela EU:s bistånd till grundläggande sociala tjänster, enligt FN:s definition i millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet bekräftar i detta sammanhang sitt åtagande i fråga om social integration, samt sitt beslut att avsätta minst 20 procent av hela EU:s bistånd till grundläggande sociala tjänster, enligt FN:s definition i millennieutvecklingsmålen.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att omkring 82 procent av de funktionshindrade i utvecklingsländerna lever under fattigdomsgränsen. Parlamentet anser därför att agendan för förändring bör omfatta artikel 32 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som redan undertecknats av EU, där funktionshindrade personers tillgång till och införlivande i det internationella samarbetet erkänns. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att omkring 82 procent av de funktionshindrade i utvecklingsländerna lever under fattigdomsgränsen. Parlamentet anser därför att agendan för förändring bör omfatta artikel 32 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som redan undertecknats av EU, där funktionshindrade personers tillgång till och införlivande i det internationella samarbetet erkänns.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar företrädarna för EU-medlemsstaternas nationella parlament att hålla strukturerade årliga möten med Europaparlamentet för att garantera en konsekvent användning av medlen för utvecklingsbistånd och för att stärka den konsekventa politiken för utveckling. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar företrädarna för EU-medlemsstaternas nationella parlament att hålla strukturerade årliga möten med Europaparlamentet för att garantera en konsekvent användning av medlen för utvecklingsbistånd och för att stärka den konsekventa politiken för utveckling.

| 12. | Europaparlamentet noterar att fattigdom är en central utgångspunkt för kommissionens nya ”differentieringspolitik”. Parlamentet konstaterar dock att 70 procent av de personer vilkas inkomst understiger fattigdomströskeln lever i medelinkomstländer, bland vilka många fortfarande är bräckliga och sårbara, framför allt små östater under utveckling, och beklagar följaktligen att de fattiga i dessa länder fortfarande inte har tillgång till utbildning, hälso- och sjukvård och andra resultat av den interna ekonomiska tillväxten, en situation som dessa stater bär ansvaret för. Parlamentet uppmanar kommissionen att med avseende på tillämpningen av differentiering fastställa sårbarhetskriterier i de gemensamma riktlinjerna för programplanering inom ramen för det nya finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete och den elfte Europeiska utvecklingsfonden som för närvarande diskuteras, och att beakta det faktiska läget med avseende på fattigdom, mänsklig utveckling och ojämlikheter i ett land, och inte enbart den nationella bruttonationalinkomsten. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar att fattigdom är en central utgångspunkt för kommissionens nya ”differentieringspolitik”. Parlamentet konstaterar dock att 70 procent av de personer vilkas inkomst understiger fattigdomströskeln lever i medelinkomstländer, bland vilka många fortfarande är bräckliga och sårbara, framför allt små östater under utveckling, och beklagar följaktligen att de fattiga i dessa länder fortfarande inte har tillgång till utbildning, hälso- och sjukvård och andra resultat av den interna ekonomiska tillväxten, en situation som dessa stater bär ansvaret för. Parlamentet uppmanar kommissionen att med avseende på tillämpningen av differentiering fastställa sårbarhetskriterier i de gemensamma riktlinjerna för programplanering inom ramen för det nya finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete och den elfte Europeiska utvecklingsfonden som för närvarande diskuteras, och att beakta det faktiska läget med avseende på fattigdom, mänsklig utveckling och ojämlikheter i ett land, och inte enbart den nationella bruttonationalinkomsten.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att uppfylla sitt åtagande att tillämpa en ”människorättsbaserad strategi” för hela utvecklingssamarbetsprocessen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att uppfylla sitt åtagande att tillämpa en ”människorättsbaserad strategi” för hela utvecklingssamarbetsprocessen.

| 14. | Europaparlamentet betonar de statliga och icke-statliga aktörernas ansvar för att inrikta sin strategi på utrotning av fattigdomen. Parlamentet betonar å ena sidan EU:s ansvar för att uppfylla sitt mål med en minskning på 0,7 procent senast 2015, och å andra sidan, den oumbärliga kampen mot fattigdomen i tillväxtländer genom deras interna solidaritet. Parlamentet välkomnar i det hänseendet rådets slutsatser, i vilka unionen uppmuntras att fullfölja sin politiska dialog med de mest utvecklade länderna om minskning av fattigdomen och kampen mot ojämlikheter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar de statliga och icke-statliga aktörernas ansvar för att inrikta sin strategi på utrotning av fattigdomen. Parlamentet betonar å ena sidan EU:s ansvar för att uppfylla sitt mål med en minskning på 0,7 procent senast 2015, och å andra sidan, den oumbärliga kampen mot fattigdomen i tillväxtländer genom deras interna solidaritet. Parlamentet välkomnar i det hänseendet rådets slutsatser, i vilka unionen uppmuntras att fullfölja sin politiska dialog med de mest utvecklade länderna om minskning av fattigdomen och kampen mot ojämlikheter.

| 15. | Europaparlamentet betonar vikten av solidaritet mellan generationer och uppmanar i det hänseendet kommissionen att anta åtgärder för införlivande av familjen som en allmän vägledande princip för att nå EU:s utvecklingsmål. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar vikten av solidaritet mellan generationer och uppmanar i det hänseendet kommissionen att anta åtgärder för införlivande av familjen som en allmän vägledande princip för att nå EU:s utvecklingsmål.

| 16. | Europaparlamentet efterlyser ett tydligare samband mellan nödhjälp, rehabilitering och utveckling, särskilt mot bakgrund av den fortsatta livsmedelskrisen, och betonar behovet av ett effektivt och kontinuerligt stöd genom en kombination av offentlig-privata partnerskap och företags sociala ansvar. Parlamentet och rådet uppmanar återigen kommissionen att anta en tydligare och mer fokuserad strategi för livsmedel för att hantera styrningen av en säker livsmedelsförsörjning och för att minska prisvolatiliteten för livsmedel före slutet av 2012. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet efterlyser ett tydligare samband mellan nödhjälp, rehabilitering och utveckling, särskilt mot bakgrund av den fortsatta livsmedelskrisen, och betonar behovet av ett effektivt och kontinuerligt stöd genom en kombination av offentlig-privata partnerskap och företags sociala ansvar. Parlamentet och rådet uppmanar återigen kommissionen att anta en tydligare och mer fokuserad strategi för livsmedel för att hantera styrningen av en säker livsmedelsförsörjning och för att minska prisvolatiliteten för livsmedel före slutet av 2012.

| 17. | Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att hantera frågan om undernäring eftersom detta fortsatt är en viktig hälsobörda i utvecklingsländerna. Parlamentet efterlyser i det syftet särskilda investeringar i livsmedel, hälsa och kosthållning, med beaktande av att bättre kosthållning för mödrar och barn är en förutsättning för att kunna utrota fattigdomen och nå en hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att hantera frågan om undernäring eftersom detta fortsatt är en viktig hälsobörda i utvecklingsländerna. Parlamentet efterlyser i det syftet särskilda investeringar i livsmedel, hälsa och kosthållning, med beaktande av att bättre kosthållning för mödrar och barn är en förutsättning för att kunna utrota fattigdomen och nå en hållbar tillväxt.

| 18. | Europaparlamentet anser att medelinkomstländerna måste avsätta en allt större del av sina inkomster för sociala ändamål, genom att framför allt utveckla skattesystemen och andra system för intern omfördelning och social trygghet, vilket skulle göra det möjligt för EU att gradvis minska antalet pågående utvecklingsprogram, till förmån för de fattigaste länderna samtidigt som ett nära partnerskap med medelinkomstländer upprätthålls i sociala frågor. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att medelinkomstländerna måste avsätta en allt större del av sina inkomster för sociala ändamål, genom att framför allt utveckla skattesystemen och andra system för intern omfördelning och social trygghet, vilket skulle göra det möjligt för EU att gradvis minska antalet pågående utvecklingsprogram, till förmån för de fattigaste länderna samtidigt som ett nära partnerskap med medelinkomstländer upprätthålls i sociala frågor.

| 19. | Europaparlamentet godkänner tillvägagångssättet med en differentiering, och uppmanar följaktligen kommissionen att när det gäller medelinkomstländerna förhandla fram en färdplan för gradvis minskning av det offentliga utvecklingsbiståndet och att gradvis göra dem delaktiga i trepartssamarbeten av typen nord-syd-syd. Parlamentet uppmanar dessutom till att denna gradvisa minskning alltid ska göras med beaktande av principen om förutsägbarhet för biståndet. Parlamentet uppmanar vidare EU att reflektera över hur ett direkt samarbete kan inledas med de regionala fattigdomsklustren i medelinkomstländer. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet godkänner tillvägagångssättet med en differentiering, och uppmanar följaktligen kommissionen att när det gäller medelinkomstländerna förhandla fram en färdplan för gradvis minskning av det offentliga utvecklingsbiståndet och att gradvis göra dem delaktiga i trepartssamarbeten av typen nord-syd-syd. Parlamentet uppmanar dessutom till att denna gradvisa minskning alltid ska göras med beaktande av principen om förutsägbarhet för biståndet. Parlamentet uppmanar vidare EU att reflektera över hur ett direkt samarbete kan inledas med de regionala fattigdomsklustren i medelinkomstländer.

| 20. | Europaparlamentet anser att man bör överväga behovet av att anordna en internationell konferens med deltagande av Briks-länderna om å ena sidan millennieutvecklingsmålens framtida finansiering och å andra sidan om främjande av trepartssamarbeten med deltagande av ett givarland i nord, ett tillväxtland och ett utvecklingsland. Parlamentet påpekar att begreppet ”effektiv utveckling” inte bara är användbart för att mäta en konsekvent politik för utveckling, utan även utgör en möjlighet att fördjupa dialogen med Briks-länderna, eftersom de nya givarna i utvecklingssamarbetet föredrar detta tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att man bör överväga behovet av att anordna en internationell konferens med deltagande av Briks-länderna om å ena sidan millennieutvecklingsmålens framtida finansiering och å andra sidan om främjande av trepartssamarbeten med deltagande av ett givarland i nord, ett tillväxtland och ett utvecklingsland. Parlamentet påpekar att begreppet ”effektiv utveckling” inte bara är användbart för att mäta en konsekvent politik för utveckling, utan även utgör en möjlighet att fördjupa dialogen med Briks-länderna, eftersom de nya givarna i utvecklingssamarbetet föredrar detta tillvägagångssätt.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar den särskilda vikt som fästs vid mänskliga rättigheter, demokrati och rättssäkerhet i agendan för förändring. Parlamentet uppmanar EU att göra ytterligare ansträngningar för att mer effektivt införliva mänskliga rättigheter och demokrati i utvecklingssamarbetet och se till att EU:s utvecklingsprogram bidrar till att partnerländerna uppfyller sina internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar den särskilda vikt som fästs vid mänskliga rättigheter, demokrati och rättssäkerhet i agendan för förändring. Parlamentet uppmanar EU att göra ytterligare ansträngningar för att mer effektivt införliva mänskliga rättigheter och demokrati i utvecklingssamarbetet och se till att EU:s utvecklingsprogram bidrar till att partnerländerna uppfyller sina internationella åtaganden om mänskliga rättigheter.

| 22. | Europaparlamentet stöder kommissionens beredvillighet att bevilja budgetstöd till partner som inom ramen för en politisk dialog åtar sig att rikta in sina budgetprioriteringar på utveckling av grundläggande sociala sektorer. Parlamentet anser att budgetstödet i högre grad bör kopplas till människorättssituationen och styrelseformerna i mottagarländerna, och upprepar sitt krav på mer detaljerade kriterier i detta avseende för tilldelning av budgetstöd. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet stöder kommissionens beredvillighet att bevilja budgetstöd till partner som inom ramen för en politisk dialog åtar sig att rikta in sina budgetprioriteringar på utveckling av grundläggande sociala sektorer. Parlamentet anser att budgetstödet i högre grad bör kopplas till människorättssituationen och styrelseformerna i mottagarländerna, och upprepar sitt krav på mer detaljerade kriterier i detta avseende för tilldelning av budgetstöd.

| 23. | Europaparlamentet noterar kopplingen mellan utvecklings- och säkerhetspolitik, men är övertygat om att EU:s utvecklingsbudget bör fortsätta att vara åtskild från finansieringen av militära säkerhetsrelaterade frågor, vilka omfattas av inrikespolitiken. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar kopplingen mellan utvecklings- och säkerhetspolitik, men är övertygat om att EU:s utvecklingsbudget bör fortsätta att vara åtskild från finansieringen av militära säkerhetsrelaterade frågor, vilka omfattas av inrikespolitiken.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra kopplingen mellan utvecklings- och migrationspolitik och betonar att utvecklingsbudgetarna på detta område bör avse en integrerad regional utvecklingsplan för de viktigaste immigrationsfrågorna, som exempelvis sysselsättningsskapande, installation av infrastruktur för dricksvatten, elektricitet, hälsocenter, skolor etc. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra kopplingen mellan utvecklings- och migrationspolitik och betonar att utvecklingsbudgetarna på detta område bör avse en integrerad regional utvecklingsplan för de viktigaste immigrationsfrågorna, som exempelvis sysselsättningsskapande, installation av infrastruktur för dricksvatten, elektricitet, hälsocenter, skolor etc.

| 25. | Europaparlamentet anser att den nya strategin för mänskliga rättigheter, som omfattar såväl ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter som de rättigheter som redan har kodifierats i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, måste omfatta villkor för budgetstöd. Parlamentet stöder en positiv och viktad villkorlighet på detta område, genom ett dynamiskt tillvägagångssätt som syftar till att skydda de ramar som upprättats efter flera års partnerskap, som ska tillämpas inom ramen för ett partnerskap som bygger på en politisk dialog om tillämpningen av olika villkor för genomförande av EU:s ekonomiska stöd. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att den nya strategin för mänskliga rättigheter, som omfattar såväl ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter som de rättigheter som redan har kodifierats i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, måste omfatta villkor för budgetstöd. Parlamentet stöder en positiv och viktad villkorlighet på detta område, genom ett dynamiskt tillvägagångssätt som syftar till att skydda de ramar som upprättats efter flera års partnerskap, som ska tillämpas inom ramen för ett partnerskap som bygger på en politisk dialog om tillämpningen av olika villkor för genomförande av EU:s ekonomiska stöd.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska kommissionen, Europeiska rådet och medlemsstaterna att särskilt uppmärksamma minoriteters rättigheter och insisterar på att icke förhandlingsbara klausuler om mänskliga rättigheter och icke-diskriminering införs i utvecklingsprogrammen, bland annat när det gäller diskriminering på grund av kön, rastillhörighet eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionshinder, ålder, sexuell läggning och av personer med hiv/aids. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska kommissionen, Europeiska rådet och medlemsstaterna att särskilt uppmärksamma minoriteters rättigheter och insisterar på att icke förhandlingsbara klausuler om mänskliga rättigheter och icke-diskriminering införs i utvecklingsprogrammen, bland annat när det gäller diskriminering på grund av kön, rastillhörighet eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionshinder, ålder, sexuell läggning och av personer med hiv/aids.

| 27. | Europaparlamentet stöder rådets krav på antagande av en rättighetsbaserad strategi för utveckling, genom vilken EU särskilt erkänner rätten till allmän tillgång utan diskriminering till grundläggande tjänster, deltagande i demokratiska politiska processer, insyn och ansvarsskyldighet, rättvisa och rättsstaten, med fokus på fattiga och utsatta grupper. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet stöder rådets krav på antagande av en rättighetsbaserad strategi för utveckling, genom vilken EU särskilt erkänner rätten till allmän tillgång utan diskriminering till grundläggande tjänster, deltagande i demokratiska politiska processer, insyn och ansvarsskyldighet, rättvisa och rättsstaten, med fokus på fattiga och utsatta grupper.

| 28. | Europaparlamentet beklagar dock att mänskliga rättigheter i kommissionens meddelanden huvudsakligen ingår i bredare villkor för goda styrelseformer, vilket endast tycks ha ett instrumentellt värde för utvecklingen. Parlamentet påpekar att en människorättsbaserad utvecklingsstrategi inte kan begränsas till villkorlighet, och att en integrerad förståelse för mänskliga rättigheter behövs, inom ramen för vilken lika stor uppmärksamhet ägnas åt civila, kulturella, ekonomiska, politiska och sociala rättigheter och varigenom utveckling först och främst tolkas som mänsklig utveckling. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet beklagar dock att mänskliga rättigheter i kommissionens meddelanden huvudsakligen ingår i bredare villkor för goda styrelseformer, vilket endast tycks ha ett instrumentellt värde för utvecklingen. Parlamentet påpekar att en människorättsbaserad utvecklingsstrategi inte kan begränsas till villkorlighet, och att en integrerad förståelse för mänskliga rättigheter behövs, inom ramen för vilken lika stor uppmärksamhet ägnas åt civila, kulturella, ekonomiska, politiska och sociala rättigheter och varigenom utveckling först och främst tolkas som mänsklig utveckling.

| 29. | Europaparlamentet erinrar i detta avseende om vikten av att EU erkänner rätten till utveckling i sina partnerländer och de skyldigheter som följer av denna rättighet för givarländerna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet erinrar i detta avseende om vikten av att EU erkänner rätten till utveckling i sina partnerländer och de skyldigheter som följer av denna rättighet för givarländerna.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar, i linje med det handlingsprogram som antogs vid internationella konferensen för befolknings- och utvecklingsfrågor i Kairo 1994, kommissionen att fortsätta att stödja en rättighetsbaserad syn på befolknings- och utvecklingsagendan, framför allt genom samarbete med det civila samhällets organisationer och FN-organ som exempelvis FN:s befolkningsfond. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar, i linje med det handlingsprogram som antogs vid internationella konferensen för befolknings- och utvecklingsfrågor i Kairo 1994, kommissionen att fortsätta att stödja en rättighetsbaserad syn på befolknings- och utvecklingsagendan, framför allt genom samarbete med det civila samhällets organisationer och FN-organ som exempelvis FN:s befolkningsfond.

| 31. | Europaparlamentet uppmuntrar rådet att driva på kommissionens förslag om en välutformad och verkningsfull skatt på finansiella transaktioner som skulle generera intäkter till stöd för genomförandet av globala utvecklingsprioriteringar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmuntrar rådet att driva på kommissionens förslag om en välutformad och verkningsfull skatt på finansiella transaktioner som skulle generera intäkter till stöd för genomförandet av globala utvecklingsprioriteringar.

| 32. | Europaparlamentet påminner bestämt kommissionen och medlemsstaterna om att det offentliga utvecklingsbiståndet måste förbli ryggraden för EU:s politik för utvecklingssamarbete när det gäller att utrota fattigdomen. Parlamentet betonar därför att om innovativa källor till utvecklingsfinansiering ska främjas i stor utsträckning måste dessa vara kompletterande, användas för att bekämpa fattigdom och inte under några omständigheter kunna användas för att ersätta det offentliga utvecklingsbiståndet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påminner bestämt kommissionen och medlemsstaterna om att det offentliga utvecklingsbiståndet måste förbli ryggraden för EU:s politik för utvecklingssamarbete när det gäller att utrota fattigdomen. Parlamentet betonar därför att om innovativa källor till utvecklingsfinansiering ska främjas i stor utsträckning måste dessa vara kompletterande, användas för att bekämpa fattigdom och inte under några omständigheter kunna användas för att ersätta det offentliga utvecklingsbiståndet.

| 33. | Europaparlamentet anser att införandet av villkor för tillämpningen av vissa bestämmelser om utbetalning av offentligt utvecklingsbistånd och budgetstöd måste gå hand i hand med sunda operativa institutioner och en demokratisk budgetkontroll av parlamenten, revisionsrätten, det civila samhället samt de regionala och lokala myndigheterna i mottagarländerna och med garantier från EU om kontinuiteten och förutsägbarheten hos EU-stödet. Parlamentet välkomnar att rådet har införlivat dessa rekommendationer i sina slutsatser. Parlamentet betonar nödvändigheten av en fortsatt och utvidgad användning av systemet med avtal om millennieutvecklingsmål. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att införandet av villkor för tillämpningen av vissa bestämmelser om utbetalning av offentligt utvecklingsbistånd och budgetstöd måste gå hand i hand med sunda operativa institutioner och en demokratisk budgetkontroll av parlamenten, revisionsrätten, det civila samhället samt de regionala och lokala myndigheterna i mottagarländerna och med garantier från EU om kontinuiteten och förutsägbarheten hos EU-stödet. Parlamentet välkomnar att rådet har införlivat dessa rekommendationer i sina slutsatser. Parlamentet betonar nödvändigheten av en fortsatt och utvidgad användning av systemet med avtal om millennieutvecklingsmål.

| 34. | Europaparlamentet anser att offentliggörandet av det officiella offentliga utvecklingsbiståndet inte i tillräcklig utsträckning återspeglar de tillgängliga medlen på området. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att offentliggörandet av det officiella offentliga utvecklingsbiståndet inte i tillräcklig utsträckning återspeglar de tillgängliga medlen på området.

| 35. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att stärka den politiska dialogen, särskilt mellan EU:s tre institutioner, i syfte att befästa den befintliga samförstånds- och åtagandenivån vid antagandet av ”det europeiska samförståndet om utveckling” 2005, som bör förbli den dogmatiska ramen för en konsekvent politik för utveckling. Parlamentet anser att den nya agendan måste vara ett instrument som är förenligt med ”samförståndet”, och som kan leda till en mer effektiv utvecklingspolitik till förmån för det prioriterade målet för EU:s utvecklingssamarbete, nämligen att utrota fattigdomen, framför allt genom insatser för att genomföra millennieutvecklingsmålen och betona den viktiga roll som hälso- och sjukvård och utbildning spelar inom ramen för en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att stärka den politiska dialogen, särskilt mellan EU:s tre institutioner, i syfte att befästa den befintliga samförstånds- och åtagandenivån vid antagandet av ”det europeiska samförståndet om utveckling” 2005, som bör förbli den dogmatiska ramen för en konsekvent politik för utveckling. Parlamentet anser att den nya agendan måste vara ett instrument som är förenligt med ”samförståndet”, och som kan leda till en mer effektiv utvecklingspolitik till förmån för det prioriterade målet för EU:s utvecklingssamarbete, nämligen att utrota fattigdomen, framför allt genom insatser för att genomföra millennieutvecklingsmålen och betona den viktiga roll som hälso- och sjukvård och utbildning spelar inom ramen för en hållbar utveckling.

| 36. | Europaparlamentet vill bevara enigheten mellan alla EU:s institutionella aktörer i fråga om utvecklingssamarbetet från den 20 december 2005 och uppmanar i den andan unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitiken att underteckna det europeiska samförståndet om utveckling, med tanke på att Europeiska utrikestjänsten, som den höga representanten är ordförande för, har ett stort ansvar för programplaneringen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet vill bevara enigheten mellan alla EU:s institutionella aktörer i fråga om utvecklingssamarbetet från den 20 december 2005 och uppmanar i den andan unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitiken att underteckna det europeiska samförståndet om utveckling, med tanke på att Europeiska utrikestjänsten, som den höga representanten är ordförande för, har ett stort ansvar för programplaneringen.

| 37. | Europaparlamentet anser att unionen fullt ut måste uppfylla sina skyldigheter i egenskap av den största givaren i världen av utvecklingsbistånd, och bättre värdesätta och utnyttja sin politiska potential och stärka sitt ledarskap på internationell nivå i utvecklingsfrågor, framför allt genom spridning av principer för goda styrelseformer och utbildning av lokala aktörer, genom att på ett beslutsamt sätt utnyttja sina befogenheter i enlighet med artikel 210 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att ta alla lämpliga initiativ för att främja samordningen av politiken för utvecklingssamarbete i unionen och medlemsstaterna samt dialogen om deras biståndsprogram. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att unionen fullt ut måste uppfylla sina skyldigheter i egenskap av den största givaren i världen av utvecklingsbistånd, och bättre värdesätta och utnyttja sin politiska potential och stärka sitt ledarskap på internationell nivå i utvecklingsfrågor, framför allt genom spridning av principer för goda styrelseformer och utbildning av lokala aktörer, genom att på ett beslutsamt sätt utnyttja sina befogenheter i enlighet med artikel 210 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att ta alla lämpliga initiativ för att främja samordningen av politiken för utvecklingssamarbete i unionen och medlemsstaterna samt dialogen om deras biståndsprogram.

| 38. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen endast uppmanar rådet att godkänna dess agenda för förändring, och detta trots att den demokratiska kontrollen, i enlighet med Lissabonfördraget, ska tillämpas fullt ut på området för genomförande av utvecklingspolitiken. Parlamentet betonar att ändringar av EU:s geografiska, tematiska och sektorsvisa utvecklingsprioriteringar endast kan genomföras om de beslutas gemensamt av parlamentet och rådet inom ramen för finansieringsinstrumenten för utveckling, som omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen endast uppmanar rådet att godkänna dess agenda för förändring, och detta trots att den demokratiska kontrollen, i enlighet med Lissabonfördraget, ska tillämpas fullt ut på området för genomförande av utvecklingspolitiken. Parlamentet betonar att ändringar av EU:s geografiska, tematiska och sektorsvisa utvecklingsprioriteringar endast kan genomföras om de beslutas gemensamt av parlamentet och rådet inom ramen för finansieringsinstrumenten för utveckling, som omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar fokuset på en fördjupad samordning mellan medlemsstaterna genom utvecklingen av en gemensam programplanering, separata EU-kontrakt för budgetstöd och gemensamma EU-ramar för mätning och spridning av resultat samt för villkorlighet med avseende på mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar fokuset på en fördjupad samordning mellan medlemsstaterna genom utvecklingen av en gemensam programplanering, separata EU-kontrakt för budgetstöd och gemensamma EU-ramar för mätning och spridning av resultat samt för villkorlighet med avseende på mänskliga rättigheter.

| 40. | Europaparlamentet anser att det är avgörande att bevara den omfattande finansieringen av utbildning i utvecklingsfrågor, eftersom det främjar allmänhetens nödvändiga kunskap om utvecklingsfrågor. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att det är avgörande att bevara den omfattande finansieringen av utbildning i utvecklingsfrågor, eftersom det främjar allmänhetens nödvändiga kunskap om utvecklingsfrågor.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens målsättning att EU måste fortsätta att hjälpa länder som drabbats av oroligheter. Parlamentet noterar dock att en bilateral förbindelse kanske inte kommer att vara tillräcklig i detta hänseende med tanke på den nya budgetramen och det faktum att länder i sådana situationer ofta saknar en fungerande regering eller ett fungerande rättssystem. Parlamentet uppmanar därför EU att samarbeta med tredjeländerna i regionen för att stödja utvecklingen av och funktionssättet för partnerlandets institutioner, rättssäkerhet och rättssystem. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens målsättning att EU måste fortsätta att hjälpa länder som drabbats av oroligheter. Parlamentet noterar dock att en bilateral förbindelse kanske inte kommer att vara tillräcklig i detta hänseende med tanke på den nya budgetramen och det faktum att länder i sådana situationer ofta saknar en fungerande regering eller ett fungerande rättssystem. Parlamentet uppmanar därför EU att samarbeta med tredjeländerna i regionen för att stödja utvecklingen av och funktionssättet för partnerlandets institutioner, rättssäkerhet och rättssystem.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram de nödvändiga verktygen för att garantera ett strategiskt samband mellan humanitärt bistånd och utveckling i bräckliga situationer, kriser och perioder efter kriser för att stärka befolkningarnas och de berörda ländernas återhämtningsförmåga. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram de nödvändiga verktygen för att garantera ett strategiskt samband mellan humanitärt bistånd och utveckling i bräckliga situationer, kriser och perioder efter kriser för att stärka befolkningarnas och de berörda ländernas återhämtningsförmåga.

| 43. | Europaparlamentet erinrar om att alla nya politiska riktlinjer efter antagandet av agendan för förändring, i sammanhanget med förslaget till den elfte Europeiska utvecklingsfonden, måste vara förenliga med andan och innebörden i Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet erinrar om att alla nya politiska riktlinjer efter antagandet av agendan för förändring, i sammanhanget med förslaget till den elfte Europeiska utvecklingsfonden, måste vara förenliga med andan och innebörden i Cotonouavtalet.

| 44. | Europaparlamentet anser att det är oumbärligt att framhålla EU-utvecklingspolitikens komparativa fördelar, och uppmanar i det hänseendet kommissionen att med hjälp av OECD utarbeta en metod som gör att kommissionen kan uppskatta effekten av sin egen politik och jämföra den med effekten av andra aktörers politik, framför allt de så kallade ”tillväxtekonomierna”. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att det är oumbärligt att framhålla EU-utvecklingspolitikens komparativa fördelar, och uppmanar i det hänseendet kommissionen att med hjälp av OECD utarbeta en metod som gör att kommissionen kan uppskatta effekten av sin egen politik och jämföra den med effekten av andra aktörers politik, framför allt de så kallade ”tillväxtekonomierna”.

| 45. | Europaparlamentet påminner om behovet av ett sammanhängande tillvägagångssätt för de 28 aktörer som redan har undertecknat samförståndet och efterlyser en gemensam tolkning av situationen och en gemensam syn på de strategiska insatserna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påminner om behovet av ett sammanhängande tillvägagångssätt för de 28 aktörer som redan har undertecknat samförståndet och efterlyser en gemensam tolkning av situationen och en gemensam syn på de strategiska insatserna.

| 46. | Europaparlamentet anser att en reflexionsgrupp bör inrättas, som administrativt bör höra till kommissionen, vars uppgift ska bestå i att utveckla analys- och rådgivningsförmågan för alla EU:s utvecklingsaktörer, i syfte att tillföra det mervärde som en väl samordnad och konsekvent politik kan innebära. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att en reflexionsgrupp bör inrättas, som administrativt bör höra till kommissionen, vars uppgift ska bestå i att utveckla analys- och rådgivningsförmågan för alla EU:s utvecklingsaktörer, i syfte att tillföra det mervärde som en väl samordnad och konsekvent politik kan innebära.

| 47. | Europaparlamentet stöder kommissionen i dess avsikt att inrikta EU:s verksamhet i ett partnerland på ett begränsat antal prioriterade sektorer, men erinrar om att man för att nå de bästa resultaten måste fastställa dessa prioriteringar inom ramen för partnerskapet och fullt ut respektera partnerskapets egenansvar och prioriteringar. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet stöder kommissionen i dess avsikt att inrikta EU:s verksamhet i ett partnerland på ett begränsat antal prioriterade sektorer, men erinrar om att man för att nå de bästa resultaten måste fastställa dessa prioriteringar inom ramen för partnerskapet och fullt ut respektera partnerskapets egenansvar och prioriteringar.

| 48. | Europaparlamentet stöder rådets påminnelse om skyldigheten enligt fördraget att beakta målen för utvecklingssamarbetet i genomförandet av politik som kan påverka utvecklingsländerna och att fullfölja dessa mål inom den allmänna ramen för EU:s yttre åtgärder. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet stöder rådets påminnelse om skyldigheten enligt fördraget att beakta målen för utvecklingssamarbetet i genomförandet av politik som kan påverka utvecklingsländerna och att fullfölja dessa mål inom den allmänna ramen för EU:s yttre åtgärder.

| 49. | Europaparlamentet betonar den grundläggande betydelsen av att främja och försvara goda styrelseformer. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att stödja utbildningsprogram för jurister och för modernisering av lagstiftningen, särskilt lagstiftningen om markanvändning. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar den grundläggande betydelsen av att främja och försvara goda styrelseformer. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att stödja utbildningsprogram för jurister och för modernisering av lagstiftningen, särskilt lagstiftningen om markanvändning.

| 50. | Europaparlamentet anser att en hållbar utveckling förutsätter en effektiv inhemsk skatteindrivning, automatiskt offentliggörande av transnationella företags intäkter och skatteinbetalningar i alla utvecklingsländer där de är verksamma, bekämpning av problemen med skatteparadis, skatteflykt och olaglig kapitalflykt. Parlamentet välkomnar i detta hänseende EU:s lagförslag om land- och projektspecifik rapportering, vilket borde införlivas i EU:s agenda för förändring. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att en hållbar utveckling förutsätter en effektiv inhemsk skatteindrivning, automatiskt offentliggörande av transnationella företags intäkter och skatteinbetalningar i alla utvecklingsländer där de är verksamma, bekämpning av problemen med skatteparadis, skatteflykt och olaglig kapitalflykt. Parlamentet välkomnar i detta hänseende EU:s lagförslag om land- och projektspecifik rapportering, vilket borde införlivas i EU:s agenda för förändring.

| 51. | Europaparlamentet anser att EU:s Aid for Trade och instrument för främjande av handel, som för närvarande endast avser exportsektorer, måste förändras för att främja handeln på lokala och regionala marknader. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att EU:s Aid for Trade och instrument för främjande av handel, som för närvarande endast avser exportsektorer, måste förändras för att främja handeln på lokala och regionala marknader.

| 52. | Europaparlamentet erinrar om att ett aktivt civilt samhälle för alla är den bästa garantin, såväl i nord som i syd, för goda demokratiska styrelseformer, skydd av utsatta grupper – särskilt funktionshindrade och minoriteter, ansvarsskyldighet för den privata sektorn, samt en bättre förmåga när det gäller att fördela resultatet av den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet erinrar om att ett aktivt civilt samhälle för alla är den bästa garantin, såväl i nord som i syd, för goda demokratiska styrelseformer, skydd av utsatta grupper – särskilt funktionshindrade och minoriteter, ansvarsskyldighet för den privata sektorn, samt en bättre förmåga när det gäller att fördela resultatet av den ekonomiska tillväxten.

| 53. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte lägger tillräckligt stor vikt vid genusdimensionen av fattigdom och anser att EU måste investera i kvinnors specifika behov och utarbeta sociala trygghetspaket som hanterar de utmaningar som kvinnor möter. Parlamentet betonar att jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor är grundläggande för att nå de internationella utvecklingsmålen. Parlamentet betonar att kvinnors ekonomiska och politiska inflytande inte bara är en drivkraft för jämställdhet utan också grundläggande för att nå en allmän ekonomisk tillväxt i utvecklingsländer och minska fattigdomen. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att jämställdhet och ökat inflytande för kvinnor införlivas i hela EU:s utvecklingspolitik och i alla EU:s program genom sin handlingsplan för jämställdhet från 2010. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte lägger tillräckligt stor vikt vid genusdimensionen av fattigdom och anser att EU måste investera i kvinnors specifika behov och utarbeta sociala trygghetspaket som hanterar de utmaningar som kvinnor möter. Parlamentet betonar att jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor är grundläggande för att nå de internationella utvecklingsmålen. Parlamentet betonar att kvinnors ekonomiska och politiska inflytande inte bara är en drivkraft för jämställdhet utan också grundläggande för att nå en allmän ekonomisk tillväxt i utvecklingsländer och minska fattigdomen. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att jämställdhet och ökat inflytande för kvinnor införlivas i hela EU:s utvecklingspolitik och i alla EU:s program genom sin handlingsplan för jämställdhet från 2010.

| 54. | Europaparlamentet vill att agendan för förändring ska lyfta fram det civila samhällets och de regionala och lokala myndigheternas roll såsom viktiga och oberoende aktörer, inte bara med avseende på genomförandet av utvecklingsprogram eller utvecklingsprojekt, utan även såsom centrala aktörer i utarbetandet av en evidensbaserad utvecklingspolitik. Parlamentet betonar vikten av ett fördjupat samarbete med dessa aktörer och kräver en regelbunden dialog och samråd med dem inom ramen för beslutsprocessen. Parlamentet understryker i detta avseende vikten av att inrätta en dialog mellan EU och det civila samhällets organisationer, samt med regionala och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet vill att agendan för förändring ska lyfta fram det civila samhällets och de regionala och lokala myndigheternas roll såsom viktiga och oberoende aktörer, inte bara med avseende på genomförandet av utvecklingsprogram eller utvecklingsprojekt, utan även såsom centrala aktörer i utarbetandet av en evidensbaserad utvecklingspolitik. Parlamentet betonar vikten av ett fördjupat samarbete med dessa aktörer och kräver en regelbunden dialog och samråd med dem inom ramen för beslutsprocessen. Parlamentet understryker i detta avseende vikten av att inrätta en dialog mellan EU och det civila samhällets organisationer, samt med regionala och lokala myndigheter.

| 55. | Europaparlamentet kräver en ökad medvetenhet i de nya medlemsstaterna om vikten av utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet kräver en ökad medvetenhet i de nya medlemsstaterna om vikten av utvecklingsbistånd.

| 56. | Europaparlamentet framför sin förhoppning om att särskilt kunna tematisera utvecklingssamarbetet under 2015, som utgör en vändpunkt då en djupgående reflexion är nödvändig, framför allt när det gäller uppföljningen av millennieutvecklingsmålen. Parlamentet vill att kommissionen gör 2015 till ett ”Europeiskt år för utveckling”. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet framför sin förhoppning om att särskilt kunna tematisera utvecklingssamarbetet under 2015, som utgör en vändpunkt då en djupgående reflexion är nödvändig, framför allt när det gäller uppföljningen av millennieutvecklingsmålen. Parlamentet vill att kommissionen gör 2015 till ett ”Europeiskt år för utveckling”.

| 57. | Europaparlamentet påpekar att en bättre förståelse för inverkan av de strategier som inte rör utveckling på utvecklingen främjar inrättandet och övervakningen av effektiva utvecklingsramar och anser därför att det är nödvändigt att agendan för förändring främjar en evidensbaserad konsekvent politik för utveckling. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet påpekar att en bättre förståelse för inverkan av de strategier som inte rör utveckling på utvecklingen främjar inrättandet och övervakningen av effektiva utvecklingsramar och anser därför att det är nödvändigt att agendan för förändring främjar en evidensbaserad konsekvent politik för utveckling.

| 58. | Europaparlamentet kräver att allt stöd till den privata sektorn i form av offentligt utvecklingsbistånd ska ges inom ramen för nationella planer och/eller strategier i partnerländerna och att de medel som avsätts inom dessa ramar främst ska användas för utveckling av mänskliga resurser, anständigt arbete, hållbar förvaltning av naturresurser och utveckling av inkluderande allmänna tjänster av hög kvalitet till förmån för medborgarna. Parlamentet anser att garantier måste införas för att se till att privata företag respekterar de mänskliga rättigheterna, erbjuder anständiga arbeten och betalar skatt i de länder där de är verksamma. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet kräver att allt stöd till den privata sektorn i form av offentligt utvecklingsbistånd ska ges inom ramen för nationella planer och/eller strategier i partnerländerna och att de medel som avsätts inom dessa ramar främst ska användas för utveckling av mänskliga resurser, anständigt arbete, hållbar förvaltning av naturresurser och utveckling av inkluderande allmänna tjänster av hög kvalitet till förmån för medborgarna. Parlamentet anser att garantier måste införas för att se till att privata företag respekterar de mänskliga rättigheterna, erbjuder anständiga arbeten och betalar skatt i de länder där de är verksamma.

| 59. | Europaparlamentet välkomnar förslagen i agendan för förändring om effektivt bistånd, mot bakgrund av vikten av ett effektivt bistånd när det gäller att öka levnadskvaliteten, minska fattigdomen i mottagarländerna och nå millennieutvecklingsmålen, och efterlyser mer beslutsamma EU-åtgärder i detta hänseende. Parlamentet betonar vikten av att snabbt genomföra partnerskapet från Busan för effektivt utvecklingssamarbete, och anser att en framgångsrik övergång från begreppet effektivt bistånd till samarbete för effektiv utveckling kräver ett beslutsamt åtagande från EU och dess internationella partner. Parlamentet hoppas på en snabb internationell enighet om arbetsmetoderna för det globala partnerskapet. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet välkomnar förslagen i agendan för förändring om effektivt bistånd, mot bakgrund av vikten av ett effektivt bistånd när det gäller att öka levnadskvaliteten, minska fattigdomen i mottagarländerna och nå millennieutvecklingsmålen, och efterlyser mer beslutsamma EU-åtgärder i detta hänseende. Parlamentet betonar vikten av att snabbt genomföra partnerskapet från Busan för effektivt utvecklingssamarbete, och anser att en framgångsrik övergång från begreppet effektivt bistånd till samarbete för effektiv utveckling kräver ett beslutsamt åtagande från EU och dess internationella partner. Parlamentet hoppas på en snabb internationell enighet om arbetsmetoderna för det globala partnerskapet.

| 60. | Europaparlamentet anser att vissa nya utmaningar, särskilt klimatförändringarna och den allmänna tillgången till energi, inte beaktas i tillräcklig utsträckning inom de sektorer som kommissionen tar upp i sitt förslag. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att vissa nya utmaningar, särskilt klimatförändringarna och den allmänna tillgången till energi, inte beaktas i tillräcklig utsträckning inom de sektorer som kommissionen tar upp i sitt förslag.

| 61. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på att agendan för förändring ska omfatta skyldigheter för och krav på utländska investerare som är verksamma i utvecklingsländer att respektera mänskliga rättigheter, miljöstandarder och ILO:s grundläggande arbetsnormer. Parlamentet anser att EU:s företag bör vara rättsligt ansvarsskyldiga i sina hemländer om deras utländska dotterbolag och organ som de kontrollerar överträder dessa skyldigheter och krav. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på att agendan för förändring ska omfatta skyldigheter för och krav på utländska investerare som är verksamma i utvecklingsländer att respektera mänskliga rättigheter, miljöstandarder och ILO:s grundläggande arbetsnormer. Parlamentet anser att EU:s företag bör vara rättsligt ansvarsskyldiga i sina hemländer om deras utländska dotterbolag och organ som de kontrollerar överträder dessa skyldigheter och krav.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar EU att erkänna utvecklingsländernas rätt att reglera investeringar, gynna investerare som stöder partnerlandets utvecklingsstrategi och bevilja inhemska och regionala investerare förmånsbehandling i syfte att främja regional integration. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar EU att erkänna utvecklingsländernas rätt att reglera investeringar, gynna investerare som stöder partnerlandets utvecklingsstrategi och bevilja inhemska och regionala investerare förmånsbehandling i syfte att främja regional integration.

| 63. | Europaparlamentet beklagar att agendan för förändring inte har omfattat frågan om arrendering av mark i utvecklingsländerna, vilket hotar en trygg livsmedelsförsörjning på lokal nivå. Parlamentet framför sin djupa oro över att regeringar för närvarande köper jordbruksmark med stöd av utländska investerare, däribland från EU, vilket riskerar att undergräva EU:s politik för fattigdomsbekämpning. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet beklagar att agendan för förändring inte har omfattat frågan om arrendering av mark i utvecklingsländerna, vilket hotar en trygg livsmedelsförsörjning på lokal nivå. Parlamentet framför sin djupa oro över att regeringar för närvarande köper jordbruksmark med stöd av utländska investerare, däribland från EU, vilket riskerar att undergräva EU:s politik för fattigdomsbekämpning.

| 64. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att beakta den tvärgående kulturdimensionen och nödvändigheten av att beakta alla EU:s yttre åtgärder i allmänhet, och inom utvecklingspolitiken i synnerhet. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att beakta den tvärgående kulturdimensionen och nödvändigheten av att beakta alla EU:s yttre åtgärder i allmänhet, och inom utvecklingspolitiken i synnerhet.

| 65. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör bevara ensamrätten till programplaneringen på området för utvecklings- och samarbetspolitik. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör bevara ensamrätten till programplaneringen på området för utvecklings- och samarbetspolitik.

| 66. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Rådets (utrikesfrågor) 3166:e session, Bryssel, den 14 maj 2012.

(2)  Rådets (utrikesfrågor) 3166:e session, Bryssel, den 14 maj 2012.

(3)  Rådets (utrikesfrågor) 3166:e session, Bryssel, den 14 maj 2012.

(4)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(5)  http://www.oecd.org/dataoecd/11/41/34428351.pdf

(6)  http://www.oecd.org/dataoecd/11/41/34428351.pdf

(7)  Slutdeklarationen från det fjärde forumet för högnivågrupperna om biståndseffektivitet, Busan, Sydkorea, den 29 november–1 december 2011.

(8)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 48.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2011)0261.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2011)0320.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2011)0410.

(12)  Antagna texter, P7_TA(2011)0460.

(13)  http://www.oecd.org/document/61/46/5015519.pdf

(14)  Antagna texter, P7_TA(2011)0317.

(15)  EUT C 113, 18.4.2012, s. 52.

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/40 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/40

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Små och medelstora företag: konkurrenskraft och affärsmöjligheter

P7_TA(2012)0387

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om små och medelstora företag: konkurrenskraft och affärsmöjligheter (2012/2042(INI))

2014/C 68 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska stadgan för småföretag som antogs av Europeiska rådet vid sammanträdet i Feira den 19–20 juni 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska stadgan för småföretag som antogs av Europeiska rådet vid sammanträdet i Feira den 19–20 juni 2000,

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2011”Industripolitik för stärkt konkurrenskraft” (COM(2011)0642), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2011”Industripolitik för stärkt konkurrenskraft” (COM(2011)0642),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 november 2011”Företaget är litet, världen stor – ett nytt partnerskap för att hjälpa små och medelstora företag utnyttja globala möjligheter” (COM(2011)0702), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 november 2011”Företaget är litet, världen stor – ett nytt partnerskap för att hjälpa små och medelstora företag utnyttja globala möjligheter” (COM(2011)0702),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 23 november 2011”Att minska regelbördan för små och medelstora företag – Anpassning av EU:s regler till småföretagens behov” (COM(2011)0803), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 23 november 2011”Att minska regelbördan för små och medelstora företag – Anpassning av EU:s regler till småföretagens behov” (COM(2011)0803),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 februari 2011”Översyn av småföretagsakten för Europa” (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 februari 2011”Översyn av småföretagsakten för Europa” (COM(2011)0078),

| — | med beaktande kommissionens meddelande av den 13 april 2011”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden – Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206, |
| --- | --- |

—

med beaktande kommissionens meddelande av den 13 april 2011”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden – Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till förordning av den 30 november 2011 om inrättandet av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till förordning av den 30 november 2011 om inrättandet av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) (COM(2011)0834),

| — | med beaktande av kommissionens europeiska konkurrenskraftsrapport 2011 (COM(2011)0642), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens europeiska konkurrenskraftsrapport 2011 (COM(2011)0642),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2011 om praktiska aspekter avseende översynen av EU-instrumenten för att stödja de små och medelstora företagens finansiering under nästa programperiod (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2011 om praktiska aspekter avseende översynen av EU-instrumenten för att stödja de små och medelstora företagens finansiering under nästa programperiod (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om en industripolitik för en globaliserad tid (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om en industripolitik för en globaliserad tid (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om översynen av småföretagsakten (Small Business Act) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om översynen av småföretagsakten (Small Business Act) (4),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för sysselsättning och sociala frågor samt utskottet för regional utveckling (A7-0293/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för sysselsättning och sociala frågor samt utskottet för regional utveckling (A7-0293/2012), och av följande skäl:

| A. | I ekonomiska kristider har mikroföretag och små och medelstora företag svårt att få tillgång till finansiering, särskilt små krediter, till stöd för sin utveckling. |
| --- | --- |

A.

I ekonomiska kristider har mikroföretag och små och medelstora företag svårt att få tillgång till finansiering, särskilt små krediter, till stöd för sin utveckling.

| B. | Medan 25 % av de små och medelstora företagen i EU har varit internationellt aktiva på den inre marknaden, har endast 13 % varit internationellt aktiva utanför EU. Endast 24 % av mikroföretagen exporterar varor eller tjänster, jämfört med 38 % av de små företagen och 53 % av de medelstora företagen. |
| --- | --- |

B.

Medan 25 % av de små och medelstora företagen i EU har varit internationellt aktiva på den inre marknaden, har endast 13 % varit internationellt aktiva utanför EU. Endast 24 % av mikroföretagen exporterar varor eller tjänster, jämfört med 38 % av de små företagen och 53 % av de medelstora företagen.

| C. | Nästan en tredjedel av de administrativa hinder som EU-lagstiftningen medför beror främst på oproportionerlig och ineffektiv nationell tillämpning, vilket innebär att upp till 40 miljarder euro skulle kunna sparas om medlemsstaterna tillämpade EU-lagstiftningen mer effektivt (5). |
| --- | --- |

C.

Nästan en tredjedel av de administrativa hinder som EU-lagstiftningen medför beror främst på oproportionerlig och ineffektiv nationell tillämpning, vilket innebär att upp till 40 miljarder euro skulle kunna sparas om medlemsstaterna tillämpade EU-lagstiftningen mer effektivt (5).

| D. | Över 96 % av de små och medelstora företagen i EU har färre än 50 anställda och mindre än 10 miljoner euro i årsomsättning. Deras möjligheter att exportera varor och tjänster över nationsgränserna är begränsade, främst på grund av höga fasta kostnader vid internationell handel, ett oklart rättsläge och fragmentisering av lagstiftning. |
| --- | --- |

D.

Över 96 % av de små och medelstora företagen i EU har färre än 50 anställda och mindre än 10 miljoner euro i årsomsättning. Deras möjligheter att exportera varor och tjänster över nationsgränserna är begränsade, främst på grund av höga fasta kostnader vid internationell handel, ett oklart rättsläge och fragmentisering av lagstiftning.

| E. | Mellan 2002 och 2010 skapades 85 % av alla nya jobb i EU av små och medelstora företag, särskilt av nya företag. I EU finns det 32,5 miljoner egenföretagare. |
| --- | --- |

E.

Mellan 2002 och 2010 skapades 85 % av alla nya jobb i EU av små och medelstora företag, särskilt av nya företag. I EU finns det 32,5 miljoner egenföretagare.

| F. | Industrin spelar en viktig roll i den europeiska ekonomin. Den skapar 25 % av de direkta arbetstillfällena i den privata sektorn i EU och står för 80 % av den privata FoU-verksamheten. |
| --- | --- |

F.

Industrin spelar en viktig roll i den europeiska ekonomin. Den skapar 25 % av de direkta arbetstillfällena i den privata sektorn i EU och står för 80 % av den privata FoU-verksamheten.

| G. | Under hela lågkonjunkturen har jobbskapandet inom miljöindustrin utvecklats positivt jämfört med i flera andra sektorer, och utvecklingen förväntas förbli gynnsam under de kommande åren (6). |
| --- | --- |

G.

Under hela lågkonjunkturen har jobbskapandet inom miljöindustrin utvecklats positivt jämfört med i flera andra sektorer, och utvecklingen förväntas förbli gynnsam under de kommande åren (6).

| H. | Internet och informations- och kommunikationstekniken gör det lättare för små och medelstora företag att sälja tjänster över hela världen och spelar en viktig roll för att stärka små och medelstora företags bidrag till ekonomisk tillväxt och jobbskapande. |
| --- | --- |

H.

Internet och informations- och kommunikationstekniken gör det lättare för små och medelstora företag att sälja tjänster över hela världen och spelar en viktig roll för att stärka små och medelstora företags bidrag till ekonomisk tillväxt och jobbskapande.

| I. | Kommissionen har beräknat att politik som främjar övergången till en grön ekonomi, t.ex. resurseffektivitet, energieffektivitet och klimatförändringsåtgärder skulle kunna skapa mer än 9 miljoner arbetstillfällen fram till 2020, särskilt bland små och medelstora företag. |
| --- | --- |

I.

Kommissionen har beräknat att politik som främjar övergången till en grön ekonomi, t.ex. resurseffektivitet, energieffektivitet och klimatförändringsåtgärder skulle kunna skapa mer än 9 miljoner arbetstillfällen fram till 2020, särskilt bland små och medelstora företag.

1.   
  Små företag i en stor värld

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att det finns strukturella och regleringsmässiga frågor som är gemensamma för små och medelstora företag, till exempel tillgång till finansiering, humankapital och organisatoriska resurser. Parlamentet gläds därför att kommissionen försöker främja och stödja små och medelstora företags ekonomiska verksamhet på den inre marknaden och på tredjeländers marknader. Rent generellt bör internationaliseringen av små och medelstora företag ses som en process. För att vara framgångsrika och kunna utvidga sin verksamhet utanför EU behöver små och medelstora företag rådgivning redan på lokal nivå och inte bara på tredjeländers marknader. Parlamentet framhåller att detta behov måste återspeglas i EU:s stödpolitik. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att det finns strukturella och regleringsmässiga frågor som är gemensamma för små och medelstora företag, till exempel tillgång till finansiering, humankapital och organisatoriska resurser. Parlamentet gläds därför att kommissionen försöker främja och stödja små och medelstora företags ekonomiska verksamhet på den inre marknaden och på tredjeländers marknader. Rent generellt bör internationaliseringen av små och medelstora företag ses som en process. För att vara framgångsrika och kunna utvidga sin verksamhet utanför EU behöver små och medelstora företag rådgivning redan på lokal nivå och inte bara på tredjeländers marknader. Parlamentet framhåller att detta behov måste återspeglas i EU:s stödpolitik.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att det finns en oerhörd mångfald bland små och medelstora företag och kommissionen bör därför beakta de olika utmaningar som företagen står inför beroende på storlek och sektor. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att det finns en oerhörd mångfald bland små och medelstora företag och kommissionen bör därför beakta de olika utmaningar som företagen står inför beroende på storlek och sektor.

| 3. | Europaparlamentet erinrar om att små och medelstora företag gynnas mer än större företag av internationaliseringen genom att de får ta del av bästa praxis och får bättre avsättning för överskottsproduktion och bättre tillgång till insatsvaror genom import och därigenom större konkurrenskraft. Exporterande små och medelstora företag presterar konsekvent bättre än de som inte exporterar, vilket ger större välfärdsvinster för ekonomin som helhet och för konsumenterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erinrar om att små och medelstora företag gynnas mer än större företag av internationaliseringen genom att de får ta del av bästa praxis och får bättre avsättning för överskottsproduktion och bättre tillgång till insatsvaror genom import och därigenom större konkurrenskraft. Exporterande små och medelstora företag presterar konsekvent bättre än de som inte exporterar, vilket ger större välfärdsvinster för ekonomin som helhet och för konsumenterna.

| 4. | Europaparlamentet avfärdar tron på att man genom att skydda EU:s små och medelstora företag från konkurrens kan hjälpa dem att växa och prestera bättre på den internationella arenan. Parlamentet tror mer på en positiv dagordning för EU:s små och medelstora företag i internationella förhandlingar, för att på ömsesidig grund sänka hindren och därigenom gynna små och medelstora företag globalt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet avfärdar tron på att man genom att skydda EU:s små och medelstora företag från konkurrens kan hjälpa dem att växa och prestera bättre på den internationella arenan. Parlamentet tror mer på en positiv dagordning för EU:s små och medelstora företag i internationella förhandlingar, för att på ömsesidig grund sänka hindren och därigenom gynna små och medelstora företag globalt.

| 5. | Europaparlamentet anser att det är lika viktigt att erbjuda ett effektivt skydd för små och medelstora företag mot orättvisa handelsmetoder i EU:s partnerländer som att hjälpa små och medelstora företag som vill internationaliseras. Parlamentet anser att internationalisering och skydd är två sidor av samma mynt i globaliseringsprocessen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det är lika viktigt att erbjuda ett effektivt skydd för små och medelstora företag mot orättvisa handelsmetoder i EU:s partnerländer som att hjälpa små och medelstora företag som vill internationaliseras. Parlamentet anser att internationalisering och skydd är två sidor av samma mynt i globaliseringsprocessen.

| 6. | Europaparlamentet understryker att kommissionen i sitt meddelande borde ha beskrivit skillnaderna mellan olika sektorer, eftersom internationaliseringen av små och medelstora tjänsteföretag är helt olik internationaliseringen av små och medelstora tillverkningsföretag. Parlamentet konstaterar att många små och medelstora tjänsteföretag, som utgör den största delen av de små och medelstora företagen, ofta inte behöver nå en kritisk storlek för att börja exportera och i de flesta fall gynnas av öppnare regler och tillgång till IKT i målländerna, medan små och medelstora industriföretag gynnas mer av bättre villkor inom transportlogistik och underlättad handel. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att kommissionen i sitt meddelande borde ha beskrivit skillnaderna mellan olika sektorer, eftersom internationaliseringen av små och medelstora tjänsteföretag är helt olik internationaliseringen av små och medelstora tillverkningsföretag. Parlamentet konstaterar att många små och medelstora tjänsteföretag, som utgör den största delen av de små och medelstora företagen, ofta inte behöver nå en kritisk storlek för att börja exportera och i de flesta fall gynnas av öppnare regler och tillgång till IKT i målländerna, medan små och medelstora industriföretag gynnas mer av bättre villkor inom transportlogistik och underlättad handel.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att det mesta av den offentliga politiken till stöd för internationaliseringen av EU:s små och medelstora företag är inriktad på tillverkning, och rekommenderar därför att den anpassas till att ta hänsyn till de särskilda behov som små och medelstora tjänsteföretag har. Parlamentet rekommenderar särskilt ändrade storlekskrav i handelsstödprogram för små och medelstora företag, vilka vanligen har baserats på de små och medelstora industriföretagens exportmodell, där företagets möjlighet till internationalisering är beroende av att det uppnår en kritisk storlek. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att det mesta av den offentliga politiken till stöd för internationaliseringen av EU:s små och medelstora företag är inriktad på tillverkning, och rekommenderar därför att den anpassas till att ta hänsyn till de särskilda behov som små och medelstora tjänsteföretag har. Parlamentet rekommenderar särskilt ändrade storlekskrav i handelsstödprogram för små och medelstora företag, vilka vanligen har baserats på de små och medelstora industriföretagens exportmodell, där företagets möjlighet till internationalisering är beroende av att det uppnår en kritisk storlek.

| 8. | Europaparlamentet anser att kommissionen i sitt meddelande visserligen försöker ta upp de svårigheter som små och medelstora företag har att identifiera utländska affärsmöjligheter, men att kommissionen ändå inte lägger tillräcklig vikt vid att offentliga åtgärder bör inriktas på att ge små och medelstora rådgivning, förslag och incitament till internationalisering. Parlamentet anser att EU, återigen i samförstånd med medlemsstaterna, på ett framsynt sätt bör stödja och främja åtgärder som syftar till att stimulera små och medelstora företags utveckling i strategiska sektorer genom att ge redan befintliga initiativ ett mervärde, särskilt i fråga om sådan tekniskt avancerad tillverkningsverksamhet med ett högt mervärde som ger konkurrensfördelar gentemot tillväxtekonomier. Parlamentet framhåller därför behovet av att identifiera lovande nischmarknader, vilket redan har börjat införlivas i andra EU-policydokument, exempelvis rapporten från högnivågruppen om viktig möjliggörande teknik. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att kommissionen i sitt meddelande visserligen försöker ta upp de svårigheter som små och medelstora företag har att identifiera utländska affärsmöjligheter, men att kommissionen ändå inte lägger tillräcklig vikt vid att offentliga åtgärder bör inriktas på att ge små och medelstora rådgivning, förslag och incitament till internationalisering. Parlamentet anser att EU, återigen i samförstånd med medlemsstaterna, på ett framsynt sätt bör stödja och främja åtgärder som syftar till att stimulera små och medelstora företags utveckling i strategiska sektorer genom att ge redan befintliga initiativ ett mervärde, särskilt i fråga om sådan tekniskt avancerad tillverkningsverksamhet med ett högt mervärde som ger konkurrensfördelar gentemot tillväxtekonomier. Parlamentet framhåller därför behovet av att identifiera lovande nischmarknader, vilket redan har börjat införlivas i andra EU-policydokument, exempelvis rapporten från högnivågruppen om viktig möjliggörande teknik.

Information till små och medelstora företag

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lansera den flerspråkiga nätportal som man planerar för i meddelandet och se till att portalen är i full drift före utgången av 2013. Små och stora företag är en mycket heterogen grupp med olikartade frågor och problem. Parlamentet anser att portalen inte bör vara en kopia av redan existerande portaler utan snarare koppla samman dem och att den bör vara lättillgänglig och användarvänlig och inte får innebära extra sökkostnader för små och medelstora företag. Parlamentet betonar att portalen bör ha förmåga att öka antalet små och medelstora företag i EU som verkligen satsar internationellt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lansera den flerspråkiga nätportal som man planerar för i meddelandet och se till att portalen är i full drift före utgången av 2013. Små och stora företag är en mycket heterogen grupp med olikartade frågor och problem. Parlamentet anser att portalen inte bör vara en kopia av redan existerande portaler utan snarare koppla samman dem och att den bör vara lättillgänglig och användarvänlig och inte får innebära extra sökkostnader för små och medelstora företag. Parlamentet betonar att portalen bör ha förmåga att öka antalet små och medelstora företag i EU som verkligen satsar internationellt.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar till ett ökat och effektivare stöd på europeisk, nationell och regional nivå till små och medelstora företag för tillträde till den inre marknaden och till marknader i tredjeländer, särskilt när det gäller marknadsföringsåtgärder och tillgång till information, skydd av immateriella rättigheter, deltagande i offentliga upphandlingar, informations- och kommunikationsteknik samt standardiserings- och regleringsfrågor. Parlamentet anser att Enterprise Europe Network är ett effektivt verktyg för att uppnå dessa mål. Parlamentet instämmer i att en ny styrningsmodell för Enterprise Europe Network bör inrättas, grundat på en noggrann utvärdering, i syfte att öka effektiviteten, minska den administrativa och förvaltningsmässiga bördan och möjliggöra skräddarsytt stöd. Parlamentet anser att stödet bör hjälpa företagen att få nödvändiga kunskaper och att ta fram en strategi för hur man kan expandera på utländska marknaden, samt främja samarbete mellan företag genom att uppmuntra balans mellan tillgång och efterfrågan. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar till ett ökat och effektivare stöd på europeisk, nationell och regional nivå till små och medelstora företag för tillträde till den inre marknaden och till marknader i tredjeländer, särskilt när det gäller marknadsföringsåtgärder och tillgång till information, skydd av immateriella rättigheter, deltagande i offentliga upphandlingar, informations- och kommunikationsteknik samt standardiserings- och regleringsfrågor. Parlamentet anser att Enterprise Europe Network är ett effektivt verktyg för att uppnå dessa mål. Parlamentet instämmer i att en ny styrningsmodell för Enterprise Europe Network bör inrättas, grundat på en noggrann utvärdering, i syfte att öka effektiviteten, minska den administrativa och förvaltningsmässiga bördan och möjliggöra skräddarsytt stöd. Parlamentet anser att stödet bör hjälpa företagen att få nödvändiga kunskaper och att ta fram en strategi för hur man kan expandera på utländska marknaden, samt främja samarbete mellan företag genom att uppmuntra balans mellan tillgång och efterfrågan.

| 11. | Europaparlamentet är övertygat om att Enterprise Europe Network endast kommer att kunna maximera sitt värde för små och medelstora företag i EU om organisationens förvaltning stärks och man ökar medvetenheten kring dess stödtjänster. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är övertygat om att Enterprise Europe Network endast kommer att kunna maximera sitt värde för små och medelstora företag i EU om organisationens förvaltning stärks och man ökar medvetenheten kring dess stödtjänster.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att upprätta ett nätverk av gemensamma exportinformationstjänster på lokal och regional nivå, som ska drivas i samarbete med företag, handelskamrar, universitet och andra berörda intressenter, så att små och medelstora företag på sitt eget språk och för omedelbar användning från en enda enkelt identifierbar kontaktperson kan få skräddarsydd rådgivning och ekonomiska analyser av marknader i tredjeländer, information om stöd, exportmöjligheter, befintliga handelshinder (såväl tariffer som andra hinder), skydd av investeringar och gällande bestämmelser om tvistlösning, administrativa formaliteter och konkurrenter på tredjeländers marknader. Parlamentet anser att dessa informationstjänster bör bidra till utbyte av god praxis, i enlighet med den europeiska stadgan för småföretag. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att upprätta ett nätverk av gemensamma exportinformationstjänster på lokal och regional nivå, som ska drivas i samarbete med företag, handelskamrar, universitet och andra berörda intressenter, så att små och medelstora företag på sitt eget språk och för omedelbar användning från en enda enkelt identifierbar kontaktperson kan få skräddarsydd rådgivning och ekonomiska analyser av marknader i tredjeländer, information om stöd, exportmöjligheter, befintliga handelshinder (såväl tariffer som andra hinder), skydd av investeringar och gällande bestämmelser om tvistlösning, administrativa formaliteter och konkurrenter på tredjeländers marknader. Parlamentet anser att dessa informationstjänster bör bidra till utbyte av god praxis, i enlighet med den europeiska stadgan för småföretag.

| 13. | Europaparlamentet rekommenderar att mer information riktas till små företag och mikroföretag, eftersom det är dessa företag som är minst aktiva internationellt och minst medvetna om sin exportpotential och om den nytta de kan ha av internationalisering. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet rekommenderar att mer information riktas till små företag och mikroföretag, eftersom det är dessa företag som är minst aktiva internationellt och minst medvetna om sin exportpotential och om den nytta de kan ha av internationalisering.

Kartläggning av stödtjänster

| 14. | Europaparlamentet delar uppfattningen att stödprogram finansierade med offentliga medel bör ges så kostnadseffektivt som möjligt, särskilt i dessa tider när EU:s ekonomi fortfarande håller på att återhämta sig efter sin värsta kris på decennier. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att programmens kvalitet åtminstone bör ligga kvar på samma nivå. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet delar uppfattningen att stödprogram finansierade med offentliga medel bör ges så kostnadseffektivt som möjligt, särskilt i dessa tider när EU:s ekonomi fortfarande håller på att återhämta sig efter sin värsta kris på decennier. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att programmens kvalitet åtminstone bör ligga kvar på samma nivå.

| 15. | Europaparlamentet stöder förslaget att låta ett stort antal lokala, regionala, nationella och europeiska stödprogram genomgå en kartläggning. Parlamentet anser att detta bör omfatta privata och lokala initiativ för att hjälpa små och medelstora företag att få tillgång till finansiering, i synnerhet initiativ som underlättar mikroföretags tillgång till krediter, samt en bedömning av hur effektiva existerande EU-stödsystem är. Parlamentet anser att kartläggningen bör genomföras med jämna mellanrum och fungera som riktmärke och resultattavla. Den inledande kartläggningen bör ligga till grund för utvärderingen av de befintliga europeiska stödprogrammens effektivitet. Parlamentet konstaterar att en sådan kartläggning inte kan få med alla initiativ, särskilt inte om de är små eller informella och om de är ekonomiskt eller praktiskt ohållbara. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet stöder förslaget att låta ett stort antal lokala, regionala, nationella och europeiska stödprogram genomgå en kartläggning. Parlamentet anser att detta bör omfatta privata och lokala initiativ för att hjälpa små och medelstora företag att få tillgång till finansiering, i synnerhet initiativ som underlättar mikroföretags tillgång till krediter, samt en bedömning av hur effektiva existerande EU-stödsystem är. Parlamentet anser att kartläggningen bör genomföras med jämna mellanrum och fungera som riktmärke och resultattavla. Den inledande kartläggningen bör ligga till grund för utvärderingen av de befintliga europeiska stödprogrammens effektivitet. Parlamentet konstaterar att en sådan kartläggning inte kan få med alla initiativ, särskilt inte om de är små eller informella och om de är ekonomiskt eller praktiskt ohållbara.

| 16. | Europaparlamentet förväntar sig de första specifika förslagen före slutet av 2012 för att strama upp och samordna EU:s befintliga stödsystem och göra dem effektiva och se till att de tillgodoser behoven hos små och medelstora företag i EU. EU:s åtgärder får inte skapa dubbelarbete eller utveckla parallella strukturer och de ska uppvisa ett tydligt europeiskt mervärde. Existerande nationella stödstrukturer bör respekteras med hänsyn till subsidiaritetsprincipen. Arbetet till förmån för enskilda små och medelstora företag i EU måste bygga på en organisation som ligger närmast deras individuella affärsbehov. Kommissionen uppmanas att regelbundet informera Europaparlamentets ansvariga utskott om framstegen i detta fortlöpande arbete. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet förväntar sig de första specifika förslagen före slutet av 2012 för att strama upp och samordna EU:s befintliga stödsystem och göra dem effektiva och se till att de tillgodoser behoven hos små och medelstora företag i EU. EU:s åtgärder får inte skapa dubbelarbete eller utveckla parallella strukturer och de ska uppvisa ett tydligt europeiskt mervärde. Existerande nationella stödstrukturer bör respekteras med hänsyn till subsidiaritetsprincipen. Arbetet till förmån för enskilda små och medelstora företag i EU måste bygga på en organisation som ligger närmast deras individuella affärsbehov. Kommissionen uppmanas att regelbundet informera Europaparlamentets ansvariga utskott om framstegen i detta fortlöpande arbete.

| 17. | Europaparlamentet påpekar att denna verksamhet, liksom all ny verksamhet på EU-nivå, måste ha ett påvisat mervärde jämfört med redan befintliga instrument. Parlamentet anser att ett sådant mervärde framför allt finns på ställen med geografiska eller innehållsliga marknadsstörningar (”vita fläckar”), eller där det handlar om att företräda EU:s handelspolitiska intressen eller samla in databasuppgifter om marknadstillträde. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påpekar att denna verksamhet, liksom all ny verksamhet på EU-nivå, måste ha ett påvisat mervärde jämfört med redan befintliga instrument. Parlamentet anser att ett sådant mervärde framför allt finns på ställen med geografiska eller innehållsliga marknadsstörningar (”vita fläckar”), eller där det handlar om att företräda EU:s handelspolitiska intressen eller samla in databasuppgifter om marknadstillträde.

| 18. | Europaparlamentet framhåller behovet av att göra små och medelstora företag delaktiga i översynen av den befintliga stödramen, och vill att små och medelstora företag tillsammans med Enterprise Europe Network och EU:s näringslivsorganisationer blir nära involverade i denna översyn. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller behovet av att göra små och medelstora företag delaktiga i översynen av den befintliga stödramen, och vill att små och medelstora företag tillsammans med Enterprise Europe Network och EU:s näringslivsorganisationer blir nära involverade i denna översyn.

| 19. | Europaparlamentet vidhåller att de verktyg som för närvarande är tillgängliga för alla EU-företag när de exporterar, t.ex. databasen med information om tillträde till marknaderna och den så kallade Export Helpdesk (informationstjänst om export), bör anpassas till de små och medelstora företagens behov. Parlamentet uppskattar inrättandet av en informationstjänst som riktar sig till små och medelstora företag och som rör frågor om handelspolitiska skyddsåtgärder. Parlamentet rekommenderar en effektivare samordning av de olika stödstrukturerna för europeiska små och medelstora företag i tredjeländer. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet vidhåller att de verktyg som för närvarande är tillgängliga för alla EU-företag när de exporterar, t.ex. databasen med information om tillträde till marknaderna och den så kallade Export Helpdesk (informationstjänst om export), bör anpassas till de små och medelstora företagens behov. Parlamentet uppskattar inrättandet av en informationstjänst som riktar sig till små och medelstora företag och som rör frågor om handelspolitiska skyddsåtgärder. Parlamentet rekommenderar en effektivare samordning av de olika stödstrukturerna för europeiska små och medelstora företag i tredjeländer.

| 20. | Europaparlamentet anser att praktiska och kostnadseffektiva lösningar för att hjälpa små och medelstora företag att hantera bristen på rörelsekapital, särskilt kapital för att kunna göra den första nödvändiga investeringen och för att kunna börja finansiera export, bör utformas och genomföras genom EU:s gemensamma handelspolitik eller ett annat lämpligt EU-instrument, om detta på grundval av kartläggningen anses vara nödvändigt och genomförbart. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att praktiska och kostnadseffektiva lösningar för att hjälpa små och medelstora företag att hantera bristen på rörelsekapital, särskilt kapital för att kunna göra den första nödvändiga investeringen och för att kunna börja finansiera export, bör utformas och genomföras genom EU:s gemensamma handelspolitik eller ett annat lämpligt EU-instrument, om detta på grundval av kartläggningen anses vara nödvändigt och genomförbart.

| 21. | Europaparlamentet anser att befintliga nationella strukturer bör utnyttjas effektivt men att EU-initiativ samtidigt är nödvändiga på marknader i tredjeländer i de fall då ett mervärde kan påvisas. Parlamentet uppmuntrar samarbete mellan experter både i den offentliga och i den privata sektorn, däribland i EU:s marknadstillträdesgrupper. Parlamentet håller med om att små och medelstora företag från vissa mindre och nyare medlemsstater missgynnas på grund av att de saknar antingen diplomatisk representation eller erfarna partner, eller båda delar, på vissa tredjeländers marknader. Parlamentet betonar dock att EU-initiativ inte får störa konkurrensen mellan enskilda företag från olika medlemsstater på marknader i tredjeländer. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att befintliga nationella strukturer bör utnyttjas effektivt men att EU-initiativ samtidigt är nödvändiga på marknader i tredjeländer i de fall då ett mervärde kan påvisas. Parlamentet uppmuntrar samarbete mellan experter både i den offentliga och i den privata sektorn, däribland i EU:s marknadstillträdesgrupper. Parlamentet håller med om att små och medelstora företag från vissa mindre och nyare medlemsstater missgynnas på grund av att de saknar antingen diplomatisk representation eller erfarna partner, eller båda delar, på vissa tredjeländers marknader. Parlamentet betonar dock att EU-initiativ inte får störa konkurrensen mellan enskilda företag från olika medlemsstater på marknader i tredjeländer.

| 22. | Europaparlamentet betonar att internationaliseringen av små och medelstora företag är en process, och att små och medelstora företag behöver stödtjänster redan på lokal nivå och inte bara på tredjeländers marknader för att kunna lyckas. På tredjeländers marknader anser parlamentet att exempelvis gemensam EU-lobbyverksamhet, handelspolitik och insatser för att öka marknadstillträdet samt kompletterande program vid marknadsmisslyckanden kan ge ett betydande mervärde i denna process. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att internationaliseringen av små och medelstora företag är en process, och att små och medelstora företag behöver stödtjänster redan på lokal nivå och inte bara på tredjeländers marknader för att kunna lyckas. På tredjeländers marknader anser parlamentet att exempelvis gemensam EU-lobbyverksamhet, handelspolitik och insatser för att öka marknadstillträdet samt kompletterande program vid marknadsmisslyckanden kan ge ett betydande mervärde i denna process.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i syfte att undvika dubbelarbete, avstå från att skapa nya strukturer till dess att man har granskat finansieringen, kartlagt redan befintliga rådgivningstjänster i medlemsstaterna och noggrant analyserat deras effektivitet och eventuella behov av nya strukturer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i syfte att undvika dubbelarbete, avstå från att skapa nya strukturer till dess att man har granskat finansieringen, kartlagt redan befintliga rådgivningstjänster i medlemsstaterna och noggrant analyserat deras effektivitet och eventuella behov av nya strukturer.

Främjande av europeiska kluster och nätverk

| 24. | Europaparlamentet stöder förslaget att öka samarbetet mellan de olika näringslivsorganisationer, handelskammare och andra aktörer som verkar på den inre marknaden och i tredjeländer för att underlätta partnerskap mellan företag och främja kluster och tillträde till nya marknader. På så vis uppmuntrar man internationaliseringsprocessen för det enskilda företaget, företagsnätverk och filialer på olika platser, i syfte att främja mer komplicerade och långsiktiga internationaliseringsprojekt som omfattar flera olika typer av företag och andra organisationer samt offentliga stödorgan. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet stöder förslaget att öka samarbetet mellan de olika näringslivsorganisationer, handelskammare och andra aktörer som verkar på den inre marknaden och i tredjeländer för att underlätta partnerskap mellan företag och främja kluster och tillträde till nya marknader. På så vis uppmuntrar man internationaliseringsprocessen för det enskilda företaget, företagsnätverk och filialer på olika platser, i syfte att främja mer komplicerade och långsiktiga internationaliseringsprojekt som omfattar flera olika typer av företag och andra organisationer samt offentliga stödorgan.

| 25. | Europaparlamentet understryker betydelsen av det område där små och medelstora företag är verksamma och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta kontinuerligt med de lokala myndigheterna för att främja nätverksarbete. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker betydelsen av det område där små och medelstora företag är verksamma och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta kontinuerligt med de lokala myndigheterna för att främja nätverksarbete.

| 26. | Europaparlamentet anser att samriskföretag eller andra partnerskapsavtal mellan eller med små och medelstora företag bör främjas som en strategi för att ta sig in på nya marknader, utveckla projekt för direktinvesteringar på den inre marknaden och i tredjeländer och delta i anbudsförfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att mobilisera resurser för att främja detta transnationella samarbete. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att samriskföretag eller andra partnerskapsavtal mellan eller med små och medelstora företag bör främjas som en strategi för att ta sig in på nya marknader, utveckla projekt för direktinvesteringar på den inre marknaden och i tredjeländer och delta i anbudsförfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att mobilisera resurser för att främja detta transnationella samarbete.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att kluster och nätverk ofta kan skapas såväl virtuellt som fysiskt, och uppmuntrar medlemsstaterna att satsa på sådana verktyg och resurser som krävs för att underlätta virtuella kluster och nätverk. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att kluster och nätverk ofta kan skapas såväl virtuellt som fysiskt, och uppmuntrar medlemsstaterna att satsa på sådana verktyg och resurser som krävs för att underlätta virtuella kluster och nätverk.

| 28. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att aktivt stödja kommissionens roll att stimulera små och medelstora företags tillträde till marknader i tredjeländer i samband med internationella forum och konferenser. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att aktivt stödja kommissionens roll att stimulera små och medelstora företags tillträde till marknader i tredjeländer i samband med internationella forum och konferenser.

Framtida åtgärder

| 29. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen tar hänsyn till internationaliseringens alla dimensioner, det vill säga export och import samt olika former av ekonomiska partnerskap och samarbeten. Parlamentet konstaterar att denna andra dimension inte får tillräckligt med utrymme i meddelandet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen tar hänsyn till internationaliseringens alla dimensioner, det vill säga export och import samt olika former av ekonomiska partnerskap och samarbeten. Parlamentet konstaterar att denna andra dimension inte får tillräckligt med utrymme i meddelandet.

| 30. | Europaparlamentet efterlyser en bättre integration av unionens åtgärder till förmån för små och medelstora företag, med särskild hänsyn till innovation, tillväxt, internationalisering, produktivitet, kostnads- och byråkratiminskning, humankapital av hög kvalitet samt socialt ansvar. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet efterlyser en bättre integration av unionens åtgärder till förmån för små och medelstora företag, med särskild hänsyn till innovation, tillväxt, internationalisering, produktivitet, kostnads- och byråkratiminskning, humankapital av hög kvalitet samt socialt ansvar.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar det nya programmet för små och medelstora företags konkurrenskraft (Cosme) och noterar de framgångsrika insatserna i ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP). Parlamentet anser att dessa åtgärder, exempelvis högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor och Enterprise Europe Network, bör fortsätta och byggas ut inom det nya programmet. Tillgången till finansiering för små och medelstora företag måste förbättras och den privata sektorns roll förstärkas. Parlamentet efterlyser förenkling och rationalisering av de olika unionsinstrument som syftar till att ge tillgång till krediter, garantier eller riskkapital, särskilt för de små och medelstora företag som har planer på att bli verksamma internationellt. Vidare är det nödvändigt att se över kostnader och tillgänglighet för grundläggande banktjänster avsedda för små och medelstora företag som sysslar med gränsöverskridande handel, även utanför EU, i synnerhet där flera valutor är inblandade. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka möjligheten att använda delar av sina nationella intäkter från bolagsbeskattning till att underlätta små och medelstora företags tillgång till lånegarantier. Parlamentet betonar att alla instrument, i synnerhet de icke-finansiella, bör antas utifrån en kritisk utvärdering av CIP och i nära samarbete med organisationer för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar det nya programmet för små och medelstora företags konkurrenskraft (Cosme) och noterar de framgångsrika insatserna i ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP). Parlamentet anser att dessa åtgärder, exempelvis högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor och Enterprise Europe Network, bör fortsätta och byggas ut inom det nya programmet. Tillgången till finansiering för små och medelstora företag måste förbättras och den privata sektorns roll förstärkas. Parlamentet efterlyser förenkling och rationalisering av de olika unionsinstrument som syftar till att ge tillgång till krediter, garantier eller riskkapital, särskilt för de små och medelstora företag som har planer på att bli verksamma internationellt. Vidare är det nödvändigt att se över kostnader och tillgänglighet för grundläggande banktjänster avsedda för små och medelstora företag som sysslar med gränsöverskridande handel, även utanför EU, i synnerhet där flera valutor är inblandade. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka möjligheten att använda delar av sina nationella intäkter från bolagsbeskattning till att underlätta små och medelstora företags tillgång till lånegarantier. Parlamentet betonar att alla instrument, i synnerhet de icke-finansiella, bör antas utifrån en kritisk utvärdering av CIP och i nära samarbete med organisationer för små och medelstora företag.

| 32. | Parlamentet framhåller behovet av att betydligt öka budgeten för Cosme i den fleråriga budgetramen, särskilt med hänsyn till de betydande marknadsmisslyckandena när det gäller finansieringen av små och medelstora företag och behovet av att öka EU-stödet till företagsöverlåtelser. Mot bakgrund av detta anser parlamentet att avgränsningen mellan Cosme och Horisont 2020 i fråga om verksamhet och budget bör undersökas ytterligare för att underlätta för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

32.

Parlamentet framhåller behovet av att betydligt öka budgeten för Cosme i den fleråriga budgetramen, särskilt med hänsyn till de betydande marknadsmisslyckandena när det gäller finansieringen av små och medelstora företag och behovet av att öka EU-stödet till företagsöverlåtelser. Mot bakgrund av detta anser parlamentet att avgränsningen mellan Cosme och Horisont 2020 i fråga om verksamhet och budget bör undersökas ytterligare för att underlätta för små och medelstora företag.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att tillräckliga exportgarantier finns tillgängliga för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att tillräckliga exportgarantier finns tillgängliga för små och medelstora företag.

| 34. | Europaparlamentet konstaterar hur viktigt det är med skickliga och utbildade företagare för att hantera utmaningarna i den internationella affärsvärlden. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja Erasmusprogrammet för unga företagare och att titta på möjligheten till ett Erasmus Mundus-program för företagare för att unga begåvade företagare ska ges en möjlighet att få erfarenhet av och nätverka med kunskapscentrum utanför EU och uppleva andra företagskulturer som ger en internationell företagsutblick och där man kan utrusta sig med de nödvändiga, grundläggande verktygen för att kunna konkurrera på världsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inbegripa unga företagare och industripolitik i den EU-politik som rör Erasmus för alla-programmet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet konstaterar hur viktigt det är med skickliga och utbildade företagare för att hantera utmaningarna i den internationella affärsvärlden. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja Erasmusprogrammet för unga företagare och att titta på möjligheten till ett Erasmus Mundus-program för företagare för att unga begåvade företagare ska ges en möjlighet att få erfarenhet av och nätverka med kunskapscentrum utanför EU och uppleva andra företagskulturer som ger en internationell företagsutblick och där man kan utrusta sig med de nödvändiga, grundläggande verktygen för att kunna konkurrera på världsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inbegripa unga företagare och industripolitik i den EU-politik som rör Erasmus för alla-programmet.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att se över den europeiska standardiseringen. Parlamentet understryker behovet av ett mer enhetligt system av internationella standarder för att underlätta interoperabilitet och minska hindren för små och medelstora företag som satsar internationellt. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att se över den europeiska standardiseringen. Parlamentet understryker behovet av ett mer enhetligt system av internationella standarder för att underlätta interoperabilitet och minska hindren för små och medelstora företag som satsar internationellt.

| 36. | Europaparlamentet stöder ett europeiskt standardiseringssystem som mer systematiskt omfattar små och medelstora företag i beslutsprocesser och samtidigt utnyttjar den beprövade principen om nationell delegering. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att göra de standarder som fastställts av europeiska standardiseringsorgan mer lättillgängliga och billigare för små och medelstora företag och på så vis underlätta interoperabilitet och minska en del av de omfattande hindren för små och medelstora företag som satsar internationellt. Parlamentet betonar att det är viktigt att anpassa EU:s standardiseringspolitik för informations- och kommunikationsteknik till marknadsutvecklingen och den politiska utvecklingen för att små och medelstora företag ska kunna delta i e-affärer, e-handel, e-transport, intelligenta transportsystem osv. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet stöder ett europeiskt standardiseringssystem som mer systematiskt omfattar små och medelstora företag i beslutsprocesser och samtidigt utnyttjar den beprövade principen om nationell delegering. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att göra de standarder som fastställts av europeiska standardiseringsorgan mer lättillgängliga och billigare för små och medelstora företag och på så vis underlätta interoperabilitet och minska en del av de omfattande hindren för små och medelstora företag som satsar internationellt. Parlamentet betonar att det är viktigt att anpassa EU:s standardiseringspolitik för informations- och kommunikationsteknik till marknadsutvecklingen och den politiska utvecklingen för att små och medelstora företag ska kunna delta i e-affärer, e-handel, e-transport, intelligenta transportsystem osv.

| 37. | Europaparlamentet betonar att ett enkelt, effektivt och prismässigt överkomligt system för immateriella rättigheter och upphovsrätt är viktigt för att främja internationaliseringen av små och medelstora företag. Parlamentet anser att små och medelstora företag behöver ett effektivt immaterialrättsligt skydd för att uppmuntras att utveckla ny teknik som grund för sin internationella verksamhet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att ett enkelt, effektivt och prismässigt överkomligt system för immateriella rättigheter och upphovsrätt är viktigt för att främja internationaliseringen av små och medelstora företag. Parlamentet anser att små och medelstora företag behöver ett effektivt immaterialrättsligt skydd för att uppmuntras att utveckla ny teknik som grund för sin internationella verksamhet.

| 38. | Europaparlamentet understryker att små och medelstora företag inte har tillräckliga resurser för att bekämpa intrång i immaterialrätten som de utsätts för på marknader i tredjeländer. Parlamentet efterlyser konkreta EU-initiativ för att förbättra skyddet av de små och medelstora företagens immateriella rättigheter i dessa tredjeländer, i linje med vad som har uppnåtts med informationstjänsten för immaterialrättigheter för små och medelstora företag i Kina. Parlamentet noterar att denna informationstjänstmodell nu även kommer att tillämpas som ett pilotinitiativ i ett antal Asea-länder och länder i Sydamerika. Parlamentet framhåller dock att en ordentlig utvärdering behöver göras av befintliga informationstjänster, i syfte att göra modellen så bra som möjligt innan man använder den i andra länder. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att, efter att ha dragit lärdom av denna utvärdering, införa liknande informationstjänster på prioriterade marknader där immaterialrätten är en viktig fråga. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsländerna att intensifiera tullsamarbetet såväl inom EU som med tredjeländer när det gäller att beslagta förfalskade varor och förenkla tullförfarandena. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet understryker att små och medelstora företag inte har tillräckliga resurser för att bekämpa intrång i immaterialrätten som de utsätts för på marknader i tredjeländer. Parlamentet efterlyser konkreta EU-initiativ för att förbättra skyddet av de små och medelstora företagens immateriella rättigheter i dessa tredjeländer, i linje med vad som har uppnåtts med informationstjänsten för immaterialrättigheter för små och medelstora företag i Kina. Parlamentet noterar att denna informationstjänstmodell nu även kommer att tillämpas som ett pilotinitiativ i ett antal Asea-länder och länder i Sydamerika. Parlamentet framhåller dock att en ordentlig utvärdering behöver göras av befintliga informationstjänster, i syfte att göra modellen så bra som möjligt innan man använder den i andra länder. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att, efter att ha dragit lärdom av denna utvärdering, införa liknande informationstjänster på prioriterade marknader där immaterialrätten är en viktig fråga. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsländerna att intensifiera tullsamarbetet såväl inom EU som med tredjeländer när det gäller att beslagta förfalskade varor och förenkla tullförfarandena.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar hur viktigt det är att skapa ett förenklat och öppet europeiskt regelverk för offentliga upphandlingar så att små och medelstora företag kan få större tillgång till offentliga upphandlingsavtal, både i EU och i tredjeländer, bland annat genom tillämpning av ”engångsprincipen”, elektroniska överföringssystem och den europeiska koden för bästa praxis som underlättar små och medelstora företags tillträde till offentlig upphandling. Parlamentet anser att offentlig upphandling är ett effektivt politiskt instrument för att stödja nationella små och medelstora företags tekniska innovationskapacitet och deras tillväxt upp till den storlek som krävs för att de ska kunna börja arbeta internationellt. Parlamentet efterlyser en bättre definition av anbudsförfaranden och vill att tjänster ska öppnas för offentliga anbudsförfaranden. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet konstaterar hur viktigt det är att skapa ett förenklat och öppet europeiskt regelverk för offentliga upphandlingar så att små och medelstora företag kan få större tillgång till offentliga upphandlingsavtal, både i EU och i tredjeländer, bland annat genom tillämpning av ”engångsprincipen”, elektroniska överföringssystem och den europeiska koden för bästa praxis som underlättar små och medelstora företags tillträde till offentlig upphandling. Parlamentet anser att offentlig upphandling är ett effektivt politiskt instrument för att stödja nationella små och medelstora företags tekniska innovationskapacitet och deras tillväxt upp till den storlek som krävs för att de ska kunna börja arbeta internationellt. Parlamentet efterlyser en bättre definition av anbudsförfaranden och vill att tjänster ska öppnas för offentliga anbudsförfaranden.

| 40. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen vidtar åtgärder för att se till att små och medelstora företag i EU får tillgång till offentliga upphandlingar på tredjeländers marknader på samma villkor som andra företag. Parlamentet hoppas att det nyligen offentliggjorda förslaget till förordning om EU:s marknad för offentlig upphandling kommer att främja en ömsesidig öppenhet, vilket skulle gynna små och medelstora företag i EU. Parlamentet kräver att EU utformar en ambitiös, gemensam industripolitik som bygger på stimulering av sådan forskning och innovation som drar nytta av innovativa finansieringsmetoder, såsom projektobligationer, och som stöder utvecklingen av små och medelstora företag, särskilt genom tillgång till offentliga upphandlingar, så att dessa företag kan behålla sin konkurrenskraft gentemot nya stora aktörer inom industri och forskning. Parlamentet uppmanar EU att uppvärdera den europeiska produktionen genom att förbättra informationen till konsumenterna, särskilt genom att anta reglerna för ”ursprungsmärkning” som anger ursprungsland för produkter som importeras till EU. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen vidtar åtgärder för att se till att små och medelstora företag i EU får tillgång till offentliga upphandlingar på tredjeländers marknader på samma villkor som andra företag. Parlamentet hoppas att det nyligen offentliggjorda förslaget till förordning om EU:s marknad för offentlig upphandling kommer att främja en ömsesidig öppenhet, vilket skulle gynna små och medelstora företag i EU. Parlamentet kräver att EU utformar en ambitiös, gemensam industripolitik som bygger på stimulering av sådan forskning och innovation som drar nytta av innovativa finansieringsmetoder, såsom projektobligationer, och som stöder utvecklingen av små och medelstora företag, särskilt genom tillgång till offentliga upphandlingar, så att dessa företag kan behålla sin konkurrenskraft gentemot nya stora aktörer inom industri och forskning. Parlamentet uppmanar EU att uppvärdera den europeiska produktionen genom att förbättra informationen till konsumenterna, särskilt genom att anta reglerna för ”ursprungsmärkning” som anger ursprungsland för produkter som importeras till EU.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar starkt medlemsstaterna att så snart som möjligt, och senast vid utgången av 2012, träffa ett avtal om det gemensamma patentsystemet, eftersom det är avgörande för EU att erbjuda företagen enkel och prismässigt överkomlig tillgång till patentskydd på den inre marknaden, liknande det skydd som finns hos konkurrenter i USA, Kina och Japan. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar starkt medlemsstaterna att så snart som möjligt, och senast vid utgången av 2012, träffa ett avtal om det gemensamma patentsystemet, eftersom det är avgörande för EU att erbjuda företagen enkel och prismässigt överkomlig tillgång till patentskydd på den inre marknaden, liknande det skydd som finns hos konkurrenter i USA, Kina och Japan.

| 42. | Europaparlamentet rekommenderar att de befintliga EU-centrumen för små och medelstora företag endast bör utvidgas med vederbörligt beaktande av slutsatserna från utvärderingen av dessa centrums effektivitet och av de allmänna riktlinjerna. Parlamentet konstaterar att dessa centrum skulle fungera bättre i samverkan med gemensamma, behovsanpassade informationstjänster som en enda kontaktpunkt för EU:s små och medelstora företag i tredjeländer. Parlamentet anser att EU-initiativ bör inriktas på områden där små och medelstora företag faktiskt är verksamma. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet rekommenderar att de befintliga EU-centrumen för små och medelstora företag endast bör utvidgas med vederbörligt beaktande av slutsatserna från utvärderingen av dessa centrums effektivitet och av de allmänna riktlinjerna. Parlamentet konstaterar att dessa centrum skulle fungera bättre i samverkan med gemensamma, behovsanpassade informationstjänster som en enda kontaktpunkt för EU:s små och medelstora företag i tredjeländer. Parlamentet anser att EU-initiativ bör inriktas på områden där små och medelstora företag faktiskt är verksamma.

| 43. | Europaparlamentet efterlyser en tydligare definition av prioriterade marknader för små och medelstora företag på grundval av dagordningen för EU:s handelspolitiska förhandlingar. Parlamentet erinrar om att dessa prioriterade marknader naturligtvis bör innefatta marknader med hög tillväxt, som Brik-länderna, men att de små och medelstora företagens uppfattning om möjligheterna till internationalisering i industriländer och angränsande regioner också bör beaktas. Parlamentet betraktar därför tillväxt på marknader i värdländer och luckor i befintliga stödstrukturer som huvudkriterier för att upprätta en förteckning över prioriterade marknader. Parlamentet rekommenderar att flera av EU:s grannländer, särskilt länderna på västra Balkan och i Medelhavsområdet samt de länder som delar gränser med EU, läggs till förteckningen, eftersom de flesta små och medelstora företag börjar med att exportera till handelspartner i grannländerna och eftersom EU-handeln med dessa länder är viktig för deras tillväxt och stabilitet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet efterlyser en tydligare definition av prioriterade marknader för små och medelstora företag på grundval av dagordningen för EU:s handelspolitiska förhandlingar. Parlamentet erinrar om att dessa prioriterade marknader naturligtvis bör innefatta marknader med hög tillväxt, som Brik-länderna, men att de små och medelstora företagens uppfattning om möjligheterna till internationalisering i industriländer och angränsande regioner också bör beaktas. Parlamentet betraktar därför tillväxt på marknader i värdländer och luckor i befintliga stödstrukturer som huvudkriterier för att upprätta en förteckning över prioriterade marknader. Parlamentet rekommenderar att flera av EU:s grannländer, särskilt länderna på västra Balkan och i Medelhavsområdet samt de länder som delar gränser med EU, läggs till förteckningen, eftersom de flesta små och medelstora företag börjar med att exportera till handelspartner i grannländerna och eftersom EU-handeln med dessa länder är viktig för deras tillväxt och stabilitet.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att se till att hänsyn tas till de små och medelstora företagens särskilda behov och intressen i alla handelsförhandlingar. Parlamentet konstaterar att detta innebär att man identifierar de förhandlingsområden där små och medelstora företag är mer problemutsatta än andra företagskategorier och fokuserar på dem i förhandlingar om handelsavtal med tredjeländer. Parlamentet stöder en reform av den multilaterala ramen för att involvera små och medelstora företag i WTO och för att säkra snabbare skiljedomsförfaranden och tvistlösningar för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att se till att hänsyn tas till de små och medelstora företagens särskilda behov och intressen i alla handelsförhandlingar. Parlamentet konstaterar att detta innebär att man identifierar de förhandlingsområden där små och medelstora företag är mer problemutsatta än andra företagskategorier och fokuserar på dem i förhandlingar om handelsavtal med tredjeländer. Parlamentet stöder en reform av den multilaterala ramen för att involvera små och medelstora företag i WTO och för att säkra snabbare skiljedomsförfaranden och tvistlösningar för små och medelstora företag.

| 45. | Europaparlamentet understryker att utlandsinvesteringar är den svåraste internationaliseringsformen för små och medelstora företag. Parlamentet rekommenderar att de små och medelstora företagens behov av större säkerhet i utländska direktinvesteringar beaktas i EU:s framtida förhandlingar om bilaterala investeringsfördrag. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet understryker att utlandsinvesteringar är den svåraste internationaliseringsformen för små och medelstora företag. Parlamentet rekommenderar att de små och medelstora företagens behov av större säkerhet i utländska direktinvesteringar beaktas i EU:s framtida förhandlingar om bilaterala investeringsfördrag.

| 46. | Europaparlamentet anser att en bättre, billigare och snabbare tillgång till antidumpningsförfaranden för små och medelstora företag är avgörande för att dessa företag ska få ett effektivare skydd mot handelspartners orättvisa handelsmetoder. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta detta i reformen av EU:s handelspolitiska skyddsinstrument. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att en bättre, billigare och snabbare tillgång till antidumpningsförfaranden för små och medelstora företag är avgörande för att dessa företag ska få ett effektivare skydd mot handelspartners orättvisa handelsmetoder. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta detta i reformen av EU:s handelspolitiska skyddsinstrument.

| 47. | Europaparlamentet uppskattar initiativen att främja kontakter mellan företag som föreskrivs i bilaterala frihandelsavtal. Parlamentet erinrar om att svårigheterna att lokalisera och kontakta potentiella kunder utanför EU, och att upprätta pålitliga leveranskedjor, utgör stora hinder för små och medelstora företag som vill komma in på exportmarknaderna, och att särskilt mindre företag och mikroföretag är beroende av mellanhänder för att sälja varor utomlands. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppskattar initiativen att främja kontakter mellan företag som föreskrivs i bilaterala frihandelsavtal. Parlamentet erinrar om att svårigheterna att lokalisera och kontakta potentiella kunder utanför EU, och att upprätta pålitliga leveranskedjor, utgör stora hinder för små och medelstora företag som vill komma in på exportmarknaderna, och att särskilt mindre företag och mikroföretag är beroende av mellanhänder för att sälja varor utomlands.

2.   
  Administrativa bördor

Lagstiftning

| 48. | Europaparlamentet gläds åt att målet för 2012 om en minskning av den administrativa bördan uppnåtts, men anser att det finns en hel del arbete kvar. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över den befintliga lagstiftningen och lägga fram ett nytt, långtgående minskningsmål i enlighet med småföretagsakten för Europa och principen om att tänka småskaligt först. Parlamentet anser att ett sådant nytt mål bör vara ett nettomål där ny lagstiftning som antas efter målet tas i beaktande. Parlamentet anser att det nya målet bör vara mätbart och verifierbart och leda till en märkbar förbättring, exempelvis genom att det minskar mängden dokumentation som krävs från små och medelstora företag och genom att tidsfristerna för när företagen ska lämna in sin dokumentation inte är orealistiska. Europaparlamentet anser att högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor fortlöpande bör ha en central roll för att kontrollera hur arbetet med minskningsmålet fortskrider. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet gläds åt att målet för 2012 om en minskning av den administrativa bördan uppnåtts, men anser att det finns en hel del arbete kvar. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över den befintliga lagstiftningen och lägga fram ett nytt, långtgående minskningsmål i enlighet med småföretagsakten för Europa och principen om att tänka småskaligt först. Parlamentet anser att ett sådant nytt mål bör vara ett nettomål där ny lagstiftning som antas efter målet tas i beaktande. Parlamentet anser att det nya målet bör vara mätbart och verifierbart och leda till en märkbar förbättring, exempelvis genom att det minskar mängden dokumentation som krävs från små och medelstora företag och genom att tidsfristerna för när företagen ska lämna in sin dokumentation inte är orealistiska. Europaparlamentet anser att högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor fortlöpande bör ha en central roll för att kontrollera hur arbetet med minskningsmålet fortskrider.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att träffa avtal som gör det möjligt för små och medelstora företag att verka över hela EU och utnyttja sina idéer kommersiellt genom att få bättre tillgång till marknader samt minska pappersexercisen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att träffa avtal som gör det möjligt för små och medelstora företag att verka över hela EU och utnyttja sina idéer kommersiellt genom att få bättre tillgång till marknader samt minska pappersexercisen.

| 50. | Europaparlamentet framhåller sin besvikelse över kommissionens ytliga och inkonsekventa tillämpning av tester för små och medelstora företag. Parlamentet vidhåller att små och medelstora företag systematiskt bör finnas med som en standardpunkt i konsekvensbedömningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att förklara varför man inte har gjort ordentliga tester av små och medelstora företag inom ramen för uppgiftsskyddspaketet och att vidta snabba och konkreta åtgärder för att avhjälpa denna försummelse. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet framhåller sin besvikelse över kommissionens ytliga och inkonsekventa tillämpning av tester för små och medelstora företag. Parlamentet vidhåller att små och medelstora företag systematiskt bör finnas med som en standardpunkt i konsekvensbedömningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att förklara varför man inte har gjort ordentliga tester av små och medelstora företag inom ramen för uppgiftsskyddspaketet och att vidta snabba och konkreta åtgärder för att avhjälpa denna försummelse.

| 51. | Europaparlamentet ger sitt fulla stöd till inriktningen på mikroföretag i ett förstärkt småföretagstest, och noterar idén om att automatiskt undanta mikroföretag från förslag till lagstiftning. Parlamentet anser emellertid att mikroföretag kan undantas endast om deras särskilda behov inte kan tillgodoses genom anpassade lösningar eller regellättnader och detta framgått av småföretagstestet. Parlamentet vill därför att en mikrodimension ska bli en integrerad del av småföretagstestet där man systematiskt kan bedöma alla tillgängliga lösningar. Parlamentet erinrar om att undantag eller anpassade lösningar inte får inkräkta på EU:s grundläggande arbetsmiljökrav, arbetstagarrättigheter och miljörättsprinciper. När mikroföretag inbegrips fullt ut i en bestämmelse bör skälen till detta således framgå tydligt av resultaten från småföretagstestet. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet ger sitt fulla stöd till inriktningen på mikroföretag i ett förstärkt småföretagstest, och noterar idén om att automatiskt undanta mikroföretag från förslag till lagstiftning. Parlamentet anser emellertid att mikroföretag kan undantas endast om deras särskilda behov inte kan tillgodoses genom anpassade lösningar eller regellättnader och detta framgått av småföretagstestet. Parlamentet vill därför att en mikrodimension ska bli en integrerad del av småföretagstestet där man systematiskt kan bedöma alla tillgängliga lösningar. Parlamentet erinrar om att undantag eller anpassade lösningar inte får inkräkta på EU:s grundläggande arbetsmiljökrav, arbetstagarrättigheter och miljörättsprinciper. När mikroföretag inbegrips fullt ut i en bestämmelse bör skälen till detta således framgå tydligt av resultaten från småföretagstestet.

| 52. | Europaparlamentet framhåller att EU-lagstiftningen måste införlivas effektivare i den nationella lagstiftningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka harmoniseringen av lagstiftningen i syfte att minska möjligheterna att överreglera och få till stånd en mer systematisk användning av småföretagstestet. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka i vilken utsträckning man skulle kunna införa ett krav om att ”checklistan för ett bra genomförande av EU-lagstiftningen” (7) ska tillämpas av medlemsstaterna till förmån för den inre marknaden. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet framhåller att EU-lagstiftningen måste införlivas effektivare i den nationella lagstiftningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka harmoniseringen av lagstiftningen i syfte att minska möjligheterna att överreglera och få till stånd en mer systematisk användning av småföretagstestet. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka i vilken utsträckning man skulle kunna införa ett krav om att ”checklistan för ett bra genomförande av EU-lagstiftningen” (7) ska tillämpas av medlemsstaterna till förmån för den inre marknaden.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar de nationella regeringarna att tillämpa en ”följ eller förklara”-metod liknande den för bolagsstyrning. Parlamentet understryker att regeringarna enligt denna metod skulle behöva rättfärdiga ett införande av ytterligare bestämmelser utöver dem som EU-lagstiftningen föreskriver. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar de nationella regeringarna att tillämpa en ”följ eller förklara”-metod liknande den för bolagsstyrning. Parlamentet understryker att regeringarna enligt denna metod skulle behöva rättfärdiga ett införande av ytterligare bestämmelser utöver dem som EU-lagstiftningen föreskriver.

| 54. | Europaparlamentet beklagar att endast ett fåtal medlemsstater systematiskt tillämpar ett småföretagstest i sitt nationella beslutsfattande. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå, och rådet att stödja, minimikrav, bland annat riktlinjer för småföretagstester på nationell nivå, baserat på bästa praxis från kommissionens småföretagstest och från nationell nivå. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet beklagar att endast ett fåtal medlemsstater systematiskt tillämpar ett småföretagstest i sitt nationella beslutsfattande. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå, och rådet att stödja, minimikrav, bland annat riktlinjer för småföretagstester på nationell nivå, baserat på bästa praxis från kommissionens småföretagstest och från nationell nivå.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar till en kvalitetskontroll av befintlig EU-lagstiftning för att få bort inkonsekvenser och föråldrade eller ineffektiva bestämmelser. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar till en kvalitetskontroll av befintlig EU-lagstiftning för att få bort inkonsekvenser och föråldrade eller ineffektiva bestämmelser.

| 56. | Europaparlamentet yrkar på att man i samband med kvalitetskontroller identifierar områden med allt för tunga bördor och inkonsekvent eller ineffektiv lagstiftning som har en negativ inverkan på små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att målen om hälsa, säkerhet, jämlikhet och social omsorg uppfylls. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet yrkar på att man i samband med kvalitetskontroller identifierar områden med allt för tunga bördor och inkonsekvent eller ineffektiv lagstiftning som har en negativ inverkan på små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att målen om hälsa, säkerhet, jämlikhet och social omsorg uppfylls.

| 57. | Europaparlamentet stöder helt idén om ”en in, en ut” som vägledande princip för EU:s lagstiftning för den inre marknaden, vilket innebär att ingen ny lagstiftning som medför kostnader för små och medelstora företag kan införas utan att man identifierar redan befintliga, likvärdiga bestämmelser som kan tas bort inom ett bestämt område. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet stöder helt idén om ”en in, en ut” som vägledande princip för EU:s lagstiftning för den inre marknaden, vilket innebär att ingen ny lagstiftning som medför kostnader för små och medelstora företag kan införas utan att man identifierar redan befintliga, likvärdiga bestämmelser som kan tas bort inom ett bestämt område.

| 58. | Europaparlamentet vill att nätverket av företagsrepresentanter för små och medelstora företag ska få en förstärkt roll, eftersom det ger ett reellt mervärde till kommunikation och samordning mellan medlemsstaterna samt mellan nationell och europeisk nivå, från utformning av politik till genomförande av lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen och den nationella förvaltningen att se till att företagsrepresentanterna för små och medelstora företag kan agera oberoende och följa en övergripande strategi så att små och medelstora företags intressen kan beaktas på alla lagstiftnings- och politikområden. Parlamentet vidhåller att företagsrepresentanterna för små och medelstora företag måste vara starkt involverade i småföretagstesterna. Vidare uppmanar parlamentet till en förstärkning av civilsamhällesorganisationer som verkar för att ena EU:s små och medelstora företag, och vill att behoven hos civilsamhällets organisationer tas i beaktande inom förvaltning och lagstiftning. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet vill att nätverket av företagsrepresentanter för små och medelstora företag ska få en förstärkt roll, eftersom det ger ett reellt mervärde till kommunikation och samordning mellan medlemsstaterna samt mellan nationell och europeisk nivå, från utformning av politik till genomförande av lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen och den nationella förvaltningen att se till att företagsrepresentanterna för små och medelstora företag kan agera oberoende och följa en övergripande strategi så att små och medelstora företags intressen kan beaktas på alla lagstiftnings- och politikområden. Parlamentet vidhåller att företagsrepresentanterna för små och medelstora företag måste vara starkt involverade i småföretagstesterna. Vidare uppmanar parlamentet till en förstärkning av civilsamhällesorganisationer som verkar för att ena EU:s små och medelstora företag, och vill att behoven hos civilsamhällets organisationer tas i beaktande inom förvaltning och lagstiftning.

| 59. | Europaparlamentet understryker vikten av diskussioner med arbetsmarknadens parter när man utformar nationella insatser som syftar till att stödja och uppmuntra små och medelstora företag. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet understryker vikten av diskussioner med arbetsmarknadens parter när man utformar nationella insatser som syftar till att stödja och uppmuntra små och medelstora företag.

Definition av små och medelstora företag

| 60. | Europaparlamentet noterar den pågående utvärderingen av definitionen av små och medelstora företag, som redan omfattar mer än 99 procent av alla företag i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka effekterna av att a) öka flexibiliteten och mildra tillväxthindren (till exempel genom att utöka övergångsperioderna till tre år), b) anpassa omsättnings- och balansräkningstaken till den ekonomiska utvecklingen och c) tillåta en mer differentierad bedömning av varje underkategori. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet noterar den pågående utvärderingen av definitionen av små och medelstora företag, som redan omfattar mer än 99 procent av alla företag i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka effekterna av att a) öka flexibiliteten och mildra tillväxthindren (till exempel genom att utöka övergångsperioderna till tre år), b) anpassa omsättnings- och balansräkningstaken till den ekonomiska utvecklingen och c) tillåta en mer differentierad bedömning av varje underkategori.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för Schengenavtalet införa ett särskilt viseringssystem för export- och importverksamhet. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för Schengenavtalet införa ett särskilt viseringssystem för export- och importverksamhet.

Ytterligare åtgärder

| 62. | Europaparlamentet understryker att den inre marknaden spelar en central roll för att skapa bästa möjliga miljö för små och medelstora företag. Parlamentet beklagar att den fortfarande inte förverkligats på många områden, särskilt dess digitala dimension. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att verka för att den digitala inre marknaden genomförs till 2015, bland annat genom att satsa på bredbandsinfrastruktur och bredbandsteknik, för att förmå medlemsstaterna att tillämpa existerande lagstiftning, och att lägga fram nya förslag där inremarknadslagstiftning ännu saknas, särskilt i syfte att minska kostnaderna och byråkratin för affärsverksamhet. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet understryker att den inre marknaden spelar en central roll för att skapa bästa möjliga miljö för små och medelstora företag. Parlamentet beklagar att den fortfarande inte förverkligats på många områden, särskilt dess digitala dimension. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att verka för att den digitala inre marknaden genomförs till 2015, bland annat genom att satsa på bredbandsinfrastruktur och bredbandsteknik, för att förmå medlemsstaterna att tillämpa existerande lagstiftning, och att lägga fram nya förslag där inremarknadslagstiftning ännu saknas, särskilt i syfte att minska kostnaderna och byråkratin för affärsverksamhet.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda anslutningen till höghastighetsbredband i EU:s regioner för att få så många små och medelstora företag som möjligt att delta på den digitaliserade inre marknaden. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda anslutningen till höghastighetsbredband i EU:s regioner för att få så många små och medelstora företag som möjligt att delta på den digitaliserade inre marknaden.

| 64. | Europaparlamentet inser att datormoln på ett betydande sätt kan höja små och medelstora företags effektivitet och produktivitet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utveckla en EU-omfattande ram för datormoln som är öppen för andra globala moln. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet inser att datormoln på ett betydande sätt kan höja små och medelstora företags effektivitet och produktivitet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utveckla en EU-omfattande ram för datormoln som är öppen för andra globala moln.

| 65. | Europaparlamentet beklagar att EU släpar efter övriga globala aktörer, t.ex. Japan och Sydkorea, och endast har 2 % procent av internetanslutningarna via fiber. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att påskynda utbyggnaden och införandet av höghastighetsbredband. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet beklagar att EU släpar efter övriga globala aktörer, t.ex. Japan och Sydkorea, och endast har 2 % procent av internetanslutningarna via fiber. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att påskynda utbyggnaden och införandet av höghastighetsbredband.

| 66. | Europaparlamentet inser att e-handel är ett verktyg som gör det möjligt för små och medelstora företag att komma in på nya marknader och utöka sin kundbas. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att underlätta gränsöverskridande e-handel genom att exempelvis skapa ett pålitligt, säkert och effektivt betalningssystem på nätet. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet inser att e-handel är ett verktyg som gör det möjligt för små och medelstora företag att komma in på nya marknader och utöka sin kundbas. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att underlätta gränsöverskridande e-handel genom att exempelvis skapa ett pålitligt, säkert och effektivt betalningssystem på nätet.

| 67. | Europaparlamentet framhåller det brådskande behovet av att EU ger små och medelstora företag samt entreprenörer mod och möjlighet att driva handel över internet för att öka den gränsöverskridande handeln. Parlamentet efterlyser därför en förenkling av licenssystemen och ett inrättande av en effektiv ram för upphovsrätt. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet framhåller det brådskande behovet av att EU ger små och medelstora företag samt entreprenörer mod och möjlighet att driva handel över internet för att öka den gränsöverskridande handeln. Parlamentet efterlyser därför en förenkling av licenssystemen och ett inrättande av en effektiv ram för upphovsrätt.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra den fria rörligheten för tjänster genom att utvidga och fullt ut genomföra tjänstedirektivet i syfte att ge små och medelstora företag samt entreprenörer en verklig möjlighet att bygga ut och sälja sina tjänster och produkter till EU:s 500 miljoner konsumenter. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra den fria rörligheten för tjänster genom att utvidga och fullt ut genomföra tjänstedirektivet i syfte att ge små och medelstora företag samt entreprenörer en verklig möjlighet att bygga ut och sälja sina tjänster och produkter till EU:s 500 miljoner konsumenter.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja de fördelar som elektronisk förvaltning ger och att införa e-förvaltningslösningar. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja de fördelar som elektronisk förvaltning ger och att införa e-förvaltningslösningar.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionens generalsekretariat att i samarbete med näringslivsorganisationer och andra intressenter instifta ett årligt pris inom kommissionärskollegiet för att hedra den kommissionsledamot och/eller den medlemsstat som har tillämpat principen ”tänk småskaligt först” bäst och effektivast inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionens generalsekretariat att i samarbete med näringslivsorganisationer och andra intressenter instifta ett årligt pris inom kommissionärskollegiet för att hedra den kommissionsledamot och/eller den medlemsstat som har tillämpat principen ”tänk småskaligt först” bäst och effektivast inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| 71. | Europaparlamentet vill att EU-instrumenten för små och medelstora företag ska förenklas och bli mer tillgängliga. Parlamentet konstaterar att EU-program alltför ofta kan vara för byråkratiska för att kunna utnyttjas av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet vill att EU-instrumenten för små och medelstora företag ska förenklas och bli mer tillgängliga. Parlamentet konstaterar att EU-program alltför ofta kan vara för byråkratiska för att kunna utnyttjas av små och medelstora företag.

| 72. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att införa och tillämpa omfattande förenklingsåtgärder, bland annat förenklade återbetalningsmetoder, för att hjälpa små och medelstora företag att delta i EU-finansierade program. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att införa och tillämpa omfattande förenklingsåtgärder, bland annat förenklade återbetalningsmetoder, för att hjälpa små och medelstora företag att delta i EU-finansierade program.

3.   
  Stärkt konkurrenskraft för industrin och för små och medelstora företag

| 73. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om industripolitik för stärkt konkurrenskraft (COM(2011)0642) och kommissionens arbetsdokument om konkurrenskraftssäkring (SEC(2012)0091). |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om industripolitik för stärkt konkurrenskraft (COM(2011)0642) och kommissionens arbetsdokument om konkurrenskraftssäkring (SEC(2012)0091).

| 74. | Europaparlamentet uppskattar att kommissionen har börjat genomföra en konkurrenskraftssäkring och en efterhandsutvärdering av lagstiftningen. Parlamentet insisterar på att kommissionen konsekvent och grundligt tillämpar denna metod även i fall då ändringar av genomförandebestämmelser för EU-lagstiftning påverkar industrins konkurrenskraft (t.ex. vid ändringar av auktionsreglerna i utsläppshandeln). Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera om vilka framsteg som görs på detta område. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppskattar att kommissionen har börjat genomföra en konkurrenskraftssäkring och en efterhandsutvärdering av lagstiftningen. Parlamentet insisterar på att kommissionen konsekvent och grundligt tillämpar denna metod även i fall då ändringar av genomförandebestämmelser för EU-lagstiftning påverkar industrins konkurrenskraft (t.ex. vid ändringar av auktionsreglerna i utsläppshandeln). Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera om vilka framsteg som görs på detta område.

| 75. | Parlamentet anser att det under medverkan av lokala icke-statliga näringslivsorganisationer bör anordnas regionala kampanjturnéer för främjande av en företagaranda, där det skulle vara möjligt att visa upp företagskulturen i regionen genom att förevisa goda exempel och anordna rundabordssamtal där framgångsrika företagare kan delta. |
| --- | --- |

75.

Parlamentet anser att det under medverkan av lokala icke-statliga näringslivsorganisationer bör anordnas regionala kampanjturnéer för främjande av en företagaranda, där det skulle vara möjligt att visa upp företagskulturen i regionen genom att förevisa goda exempel och anordna rundabordssamtal där framgångsrika företagare kan delta.

| 76. | Europaparlamentet betonar att frihandel och tillträde till globala marknader är en viktig katalysator för sysselsättning och tillväxt och en avgörande faktor för att EU:s små och medelstora företag ska kunna bli ledande på världsmarknaderna. Parlamentet understryker därför vikten av framsteg i handelsförhandlingar som syftar till att ytterligare minska de regleringsmässiga handelshindren, vilka påverkar små och medelstora företag på ett oproportionerligt sätt. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet betonar att frihandel och tillträde till globala marknader är en viktig katalysator för sysselsättning och tillväxt och en avgörande faktor för att EU:s små och medelstora företag ska kunna bli ledande på världsmarknaderna. Parlamentet understryker därför vikten av framsteg i handelsförhandlingar som syftar till att ytterligare minska de regleringsmässiga handelshindren, vilka påverkar små och medelstora företag på ett oproportionerligt sätt.

| 77. | Europaparlamentet gläds åt att kommissionen i sina olika strategier och meddelanden har erkänt tillverkningsindustrins betydelse för hållbar tillväxt och sysselsättning i EU. Parlamentet upprepar att det behövs en integrerad industripolitik som grundar sig på principerna för en social marknadsekonomi och stöder övergången till en hållbar, resurseffektiv och motståndskraftig ekonomi. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet gläds åt att kommissionen i sina olika strategier och meddelanden har erkänt tillverkningsindustrins betydelse för hållbar tillväxt och sysselsättning i EU. Parlamentet upprepar att det behövs en integrerad industripolitik som grundar sig på principerna för en social marknadsekonomi och stöder övergången till en hållbar, resurseffektiv och motståndskraftig ekonomi.

| 78. | Europaparlamentet påpekar betydelsen av att på lokal och regional nivå uppmuntra medverkan från små och medelstora företag i energieffektivitets- och miljöplaner, eftersom deras medverkan i dessa sektorer kommer att öka affärsmöjligheterna på ett betydande sätt. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet påpekar betydelsen av att på lokal och regional nivå uppmuntra medverkan från små och medelstora företag i energieffektivitets- och miljöplaner, eftersom deras medverkan i dessa sektorer kommer att öka affärsmöjligheterna på ett betydande sätt.

| 79. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna för att kunna uppnå målen i Europa 2020-strategin om ett innovativt och smart Europa för alla måste ta hänsyn till och underlätta grundandet av små och medelstora företag och mikroföretag, eftersom dessa har enorm potential att skapa sysselsättning, särskilt för ungdomar, och därmed minska fattigdom och socialt utanförskap. Egenföretagande och grundande av ett litet företag kan då vara en bra och flexibel lösning, framför allt för kvinnor. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna för att kunna uppnå målen i Europa 2020-strategin om ett innovativt och smart Europa för alla måste ta hänsyn till och underlätta grundandet av små och medelstora företag och mikroföretag, eftersom dessa har enorm potential att skapa sysselsättning, särskilt för ungdomar, och därmed minska fattigdom och socialt utanförskap. Egenföretagande och grundande av ett litet företag kan då vara en bra och flexibel lösning, framför allt för kvinnor.

| 80. | Europaparlamentet konstaterar att små och medelstora företag spelar en viktig roll för att nå social stabilitet, sammanhållning och integration, särskilt i regioner med en negativ befolkningsutveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att hjälpa små och medelstora företag att skapa ett gynnsamt arbetsklimat för arbetstagarna, uppfylla arbetsrättsliga normer och arbetsmiljönormer och på så sätt också bidra till social välfärd och fattigdomsbekämpning. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet konstaterar att små och medelstora företag spelar en viktig roll för att nå social stabilitet, sammanhållning och integration, särskilt i regioner med en negativ befolkningsutveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att hjälpa små och medelstora företag att skapa ett gynnsamt arbetsklimat för arbetstagarna, uppfylla arbetsrättsliga normer och arbetsmiljönormer och på så sätt också bidra till social välfärd och fattigdomsbekämpning.

| 81. | Europaparlamentet betonar att förenklad tillgång till mikrokrediter via det europeiska mikrofinansieringsinstrumentet och en vidareutveckling av detta instrument inom ramen för EU-programmet för social förändring och innovation för perioden 2014–2020 och framtidens europeiska socialfond (ESF) bör uppmuntras, så att framför allt grundare av mikroföretag från missgynnade befolkningslager kan få tillgång till lämpliga finansiella instrument. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att ta med särskild information om kooperativ i de finansiella instrument som förvaltas av Europeiska investeringsfonden. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet betonar att förenklad tillgång till mikrokrediter via det europeiska mikrofinansieringsinstrumentet och en vidareutveckling av detta instrument inom ramen för EU-programmet för social förändring och innovation för perioden 2014–2020 och framtidens europeiska socialfond (ESF) bör uppmuntras, så att framför allt grundare av mikroföretag från missgynnade befolkningslager kan få tillgång till lämpliga finansiella instrument. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att ta med särskild information om kooperativ i de finansiella instrument som förvaltas av Europeiska investeringsfonden.

| 82. | Europaparlamentet konstaterar att den gemensamma kontaktpunkten vid gränsöverskridande tjänster, i samarbete med arbetsmarknadens parter, också kan ge omfattande information om arbetsvillkoren i det land där tjänsterna kommer att tillhandahållas. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet konstaterar att den gemensamma kontaktpunkten vid gränsöverskridande tjänster, i samarbete med arbetsmarknadens parter, också kan ge omfattande information om arbetsvillkoren i det land där tjänsterna kommer att tillhandahållas.

| 83. | Europaparlamentet anser att företagande och rätt ramvillkor för små och medelstora företags konkurrenskraft och tillväxt i betydande grad kan underlätta arbetet med att ta sig ut ur den ekonomiska krisen, bland annat genom satsningar på exempelvis grön infrastruktur. Parlamentet framhåller behovet av att uppmuntra företagarpotentialen där antalet nystartade små och medelstora företag ligger under genomsnittet i alla samhällssegment och där företagande behövs i särskilda målgrupper, främst bland unga människor och kvinnor. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet anser att företagande och rätt ramvillkor för små och medelstora företags konkurrenskraft och tillväxt i betydande grad kan underlätta arbetet med att ta sig ut ur den ekonomiska krisen, bland annat genom satsningar på exempelvis grön infrastruktur. Parlamentet framhåller behovet av att uppmuntra företagarpotentialen där antalet nystartade små och medelstora företag ligger under genomsnittet i alla samhällssegment och där företagande behövs i särskilda målgrupper, främst bland unga människor och kvinnor.

| 84. | Europaparlamentet anser att en översyn av finansmarknadslagstiftningen bör stärka små och medelstora företags förmåga att finansiera sin verksamhet på kapitalmarknaderna och på så sätt bli mindre beroende av banklån. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet anser att en översyn av finansmarknadslagstiftningen bör stärka små och medelstora företags förmåga att finansiera sin verksamhet på kapitalmarknaderna och på så sätt bli mindre beroende av banklån.

| 85. | Europaparlamentet anser att stor hänsyn bör tas till små och medelstora företag i den pågående reformen av strukturfonderna när detta är lämpligt, bidrar till de regionala ramvillkoren för tillväxt och skapar synergier med andra EU-program och initiativ. Parlamentet anser att pappersexercisen måste bli mindre, t.ex. genom att det ställs proportionerliga krav på företagsredovisning och rapportering och införs gemensamma regler för alla fonder och program vid översynen av budgetförordningen. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet anser att stor hänsyn bör tas till små och medelstora företag i den pågående reformen av strukturfonderna när detta är lämpligt, bidrar till de regionala ramvillkoren för tillväxt och skapar synergier med andra EU-program och initiativ. Parlamentet anser att pappersexercisen måste bli mindre, t.ex. genom att det ställs proportionerliga krav på företagsredovisning och rapportering och införs gemensamma regler för alla fonder och program vid översynen av budgetförordningen.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att så fort som möjligt införliva direktivet om sena betalningar i sin nationella lagstiftning för att kunna ge ytterligare likviditet till små och medelstora företag under den pågående ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att så fort som möjligt införliva direktivet om sena betalningar i sin nationella lagstiftning för att kunna ge ytterligare likviditet till små och medelstora företag under den pågående ekonomiska krisen.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar till effektivare, enklare och bättre samordnade EU-instrument för tillgång till krediter eller riskkapital, särskilt för små och medelstora företag som vill satsa internationellt. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar till effektivare, enklare och bättre samordnade EU-instrument för tillgång till krediter eller riskkapital, särskilt för små och medelstora företag som vill satsa internationellt.

| 88. | Europaparlamentet efterlyser, till följd av ökade kapitalkrav på bankerna, verksamma skyddsmekanismer för små och medelstora företags portföljer som ett led i övervakningsarbetet inom ramen för Basel III och den skuldsaneringsprocess som pågår hos ett antal banker, samtidigt som den samlade effekten av lagstiftningen om finansiella tjänster beaktas. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet efterlyser, till följd av ökade kapitalkrav på bankerna, verksamma skyddsmekanismer för små och medelstora företags portföljer som ett led i övervakningsarbetet inom ramen för Basel III och den skuldsaneringsprocess som pågår hos ett antal banker, samtidigt som den samlade effekten av lagstiftningen om finansiella tjänster beaktas.

| 89. | Europaparlamentet betonar att EU:s verksamhet till förmån för små och medelstora företag inte är en ersättning utan ett komplement till medlemsstaternas och regionernas åtgärder och syftar till att förstärka dessa på grundval av principen om ”mer för mer och mindre för mindre”, vilket innebär att de medlemsstater som ger mer stöd till små och medelstora företag också får mer EU-stöd. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att genomföra ambitiösa program med incitament för att ytterligare främja företagandet. Parlamentet menar att dessa program bör omfatta åtgärder som förbättrar tillgången till finansiering och marknader, förenkla de administrativa kraven och i högre grad införliva utbildning om företagande i skolornas läroplaner på samtliga nivåer. Parlamentet anser att dessa åtgärder bör stödja privata initiativ som möjliggör kortare handläggningstider för små krediter, såsom partnerskap mellan bankerna och redovisningsbranschen. Parlamentet föreslår att man regelbundet anordnar praktiskt inriktade tävlingar för studenter, där de inte bara får ett mått på sina ordkunskaper utan även på sin företagaranda. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet betonar att EU:s verksamhet till förmån för små och medelstora företag inte är en ersättning utan ett komplement till medlemsstaternas och regionernas åtgärder och syftar till att förstärka dessa på grundval av principen om ”mer för mer och mindre för mindre”, vilket innebär att de medlemsstater som ger mer stöd till små och medelstora företag också får mer EU-stöd. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att genomföra ambitiösa program med incitament för att ytterligare främja företagandet. Parlamentet menar att dessa program bör omfatta åtgärder som förbättrar tillgången till finansiering och marknader, förenkla de administrativa kraven och i högre grad införliva utbildning om företagande i skolornas läroplaner på samtliga nivåer. Parlamentet anser att dessa åtgärder bör stödja privata initiativ som möjliggör kortare handläggningstider för små krediter, såsom partnerskap mellan bankerna och redovisningsbranschen. Parlamentet föreslår att man regelbundet anordnar praktiskt inriktade tävlingar för studenter, där de inte bara får ett mått på sina ordkunskaper utan även på sin företagaranda.

| 90. | Europaparlamentet stöder privata initiativ för att göra det enklare för små och medelstora företag, i synnerhet mikroföretag, att få tillgång till finansiering, såsom partnerskap mellan bankerna och redovisningsbranschen som syftar till att korta handläggningstiderna för små krediter (mindre än 25 000 euro) till 15 dagar. Parlamentet anser att sådana partnerskap är effektiva för mikroföretag, eftersom redovisningsbranschen å ena sidan förbereder alla finansiella dokument som banktjänstemännen behöver och för över dem elektroniskt samt ger en viss säkerhet när det gäller mikroföretagens prognoser, medan bankerna å andra sidan på elektronisk väg tillhandahåller standardiserade kreditansökningar och motiverar avslag. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet stöder privata initiativ för att göra det enklare för små och medelstora företag, i synnerhet mikroföretag, att få tillgång till finansiering, såsom partnerskap mellan bankerna och redovisningsbranschen som syftar till att korta handläggningstiderna för små krediter (mindre än 25 000 euro) till 15 dagar. Parlamentet anser att sådana partnerskap är effektiva för mikroföretag, eftersom redovisningsbranschen å ena sidan förbereder alla finansiella dokument som banktjänstemännen behöver och för över dem elektroniskt samt ger en viss säkerhet när det gäller mikroföretagens prognoser, medan bankerna å andra sidan på elektronisk väg tillhandahåller standardiserade kreditansökningar och motiverar avslag.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se närmare på nya kapitalanskaffningsinitiativ för företagare och nystartade företag, exempelvis gräsrotsfinansiering (crowdfunding), för att bedöma hur de skulle kunna hjälpa små och medelstora företag och besluta om huruvida de bör främjas. Parlamentet framhåller även behovet av att utvärdera om det behövs en rättslig ram för sådana metoder i EU. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se närmare på nya kapitalanskaffningsinitiativ för företagare och nystartade företag, exempelvis gräsrotsfinansiering (crowdfunding), för att bedöma hur de skulle kunna hjälpa små och medelstora företag och besluta om huruvida de bör främjas. Parlamentet framhåller även behovet av att utvärdera om det behövs en rättslig ram för sådana metoder i EU.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i den kommande fleråriga budgetramen se till att små och medelstora företag får lättare tillgång till EU-medel, vilket bör stärka deras tillträde till den inre marknaden. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i den kommande fleråriga budgetramen se till att små och medelstora företag får lättare tillgång till EU-medel, vilket bör stärka deras tillträde till den inre marknaden.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att underlätta investeringsmöjligheterna för innovativa nystartade företag genom att avlägsna de hinder som står i vägen för framväxten av en EU-omfattande riskkapitalmarknad. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att underlätta investeringsmöjligheterna för innovativa nystartade företag genom att avlägsna de hinder som står i vägen för framväxten av en EU-omfattande riskkapitalmarknad.

| 94. | Europaparlamentet påpekar att det är nödvändigt att identifiera och undanröja hindren för mikroföretag att utvecklas till små och medelstora företag samt för små och medelstora företag att växa sig ännu större. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet påpekar att det är nödvändigt att identifiera och undanröja hindren för mikroföretag att utvecklas till små och medelstora företag samt för små och medelstora företag att växa sig ännu större.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta tag i små och medelstora företags bristande kunskaper och kompetens i fråga om grön teknik, gröna metoder och gröna affärsmodeller. Parlamentet påpekar att det behövs åtgärder för att identifiera kompetensbehovet och ta itu med luckorna på arbetsmarknaden med hjälp av utbildning och yrkesutbildning samt utformning av utbildnings- och kompetensprogram för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta tag i små och medelstora företags bristande kunskaper och kompetens i fråga om grön teknik, gröna metoder och gröna affärsmodeller. Parlamentet påpekar att det behövs åtgärder för att identifiera kompetensbehovet och ta itu med luckorna på arbetsmarknaden med hjälp av utbildning och yrkesutbildning samt utformning av utbildnings- och kompetensprogram för små och medelstora företag.

| 96. | Europaparlamentet anser att man i de framtida programmen inom Cosme och Horisont 2020, samt i strukturfondsprogrammen inom nästa fleråriga budgetram, bör avsätta tillräckliga belopp för att stödja små och medelstora företag i deras arbete med att skapa innovation och sysselsättning på ett resurseffektivt och hållbart sätt. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet anser att man i de framtida programmen inom Cosme och Horisont 2020, samt i strukturfondsprogrammen inom nästa fleråriga budgetram, bör avsätta tillräckliga belopp för att stödja små och medelstora företag i deras arbete med att skapa innovation och sysselsättning på ett resurseffektivt och hållbart sätt.

| 97. | Europaparlamentet vill att de nya finansiella instrument som ska utvecklas i stödprogrammen för små och medelstora företag, till exempel Cosme, tar hänsyn till inte bara till företagens balansräkning utan även till deras immateriella tillgångar, så att tillgången till krediter kopplas till ett erkännande av små och medelstora företags intellektuella kapital. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet vill att de nya finansiella instrument som ska utvecklas i stödprogrammen för små och medelstora företag, till exempel Cosme, tar hänsyn till inte bara till företagens balansräkning utan även till deras immateriella tillgångar, så att tillgången till krediter kopplas till ett erkännande av små och medelstora företags intellektuella kapital.

| 98. | Europaparlamentet vill se en ambitiös budget för instrumentet för små och medelstora företag inom ramen för Horisont 2020, som kommer att ge riktat stöd till innovativa små och medelstora företag med stor tillväxtpotential. Parlamentet anser att instrumentet bör tillhandahållas med hjälp av en enda specialstruktur som är skräddarsydd för små och medelstora företags behov. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet vill se en ambitiös budget för instrumentet för små och medelstora företag inom ramen för Horisont 2020, som kommer att ge riktat stöd till innovativa små och medelstora företag med stor tillväxtpotential. Parlamentet anser att instrumentet bör tillhandahållas med hjälp av en enda specialstruktur som är skräddarsydd för små och medelstora företags behov.

| 99. | Europaparlamentet understryker att de finansieringstekniska instrumentens potential bör vidareutvecklas så att det dels kan utarbetas kvalitativa strategiska projekt, dels blir möjligt för privata aktörer, främst små och medelstora företag, och privat kapital att delta i europeiska projekt. Parlamentet påpekar att det aktuella underutnyttjandet av finansieringstekniska instrument, som beror på deras alltför komplexa natur, gör det mycket angeläget med en debatt om deras förvaltning. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet understryker att de finansieringstekniska instrumentens potential bör vidareutvecklas så att det dels kan utarbetas kvalitativa strategiska projekt, dels blir möjligt för privata aktörer, främst små och medelstora företag, och privat kapital att delta i europeiska projekt. Parlamentet påpekar att det aktuella underutnyttjandet av finansieringstekniska instrument, som beror på deras alltför komplexa natur, gör det mycket angeläget med en debatt om deras förvaltning.

| 100. | Europaparlamentet betonar att strukturfonderna, via finansieringsinstrumenten, bör fortsätta att tillhandahålla finansiering för små och medelstora företag i form av aktiekapital, garantier och mjuka lån. Vidare bör man förenkla komplicerade administrativa förfaranden, särskilt på nationell nivå, och undvika stora skillnader i förvaltningsmyndigheters respektive förmedlande organs tillämpning av bestämmelserna. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet betonar att strukturfonderna, via finansieringsinstrumenten, bör fortsätta att tillhandahålla finansiering för små och medelstora företag i form av aktiekapital, garantier och mjuka lån. Vidare bör man förenkla komplicerade administrativa förfaranden, särskilt på nationell nivå, och undvika stora skillnader i förvaltningsmyndigheters respektive förmedlande organs tillämpning av bestämmelserna.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en färdplan för en konkurrenskraftig beskattning av små och medelstora företag och uppmuntra medlemsstaterna att anpassa sina skattesystem i syfte att sänka lönebikostnaderna för unga företag och tillåta att dessa företag behåller en större del av sina intäkter för återinvesteringar i företaget. Parlamentet föreslår att färdplanen grundar sig på bästa praxis och omfattar pilotprojekt. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en färdplan för en konkurrenskraftig beskattning av små och medelstora företag och uppmuntra medlemsstaterna att anpassa sina skattesystem i syfte att sänka lönebikostnaderna för unga företag och tillåta att dessa företag behåller en större del av sina intäkter för återinvesteringar i företaget. Parlamentet föreslår att färdplanen grundar sig på bästa praxis och omfattar pilotprojekt.

| 102. | Europaparlamentet manar till ökade insatser för att få till stånd ett ömsesidigt erkännande som underlättar för små och medelstora företag att bedriva gränsöverskridande verksamhet. Parlamentet vill att det införs en gemensam kontaktpunkt för mervärdesbeskattning för att göra det möjligt för företagare att fullgöra sina skyldigheter i företagets ursprungsland. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet manar till ökade insatser för att få till stånd ett ömsesidigt erkännande som underlättar för små och medelstora företag att bedriva gränsöverskridande verksamhet. Parlamentet vill att det införs en gemensam kontaktpunkt för mervärdesbeskattning för att göra det möjligt för företagare att fullgöra sina skyldigheter i företagets ursprungsland.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna till att skapa lika konkurrensvillkor för alla finansieringsformer. Brådskande åtgärder behövs för att företagen inte ska vara så skuldberoende. Parlamentet stöder skatteneutralitet mellan eget kapital och skuld. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna till att skapa lika konkurrensvillkor för alla finansieringsformer. Brådskande åtgärder behövs för att företagen inte ska vara så skuldberoende. Parlamentet stöder skatteneutralitet mellan eget kapital och skuld.

| 104. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja små och medelstora företags kontinuitet genom en lagstiftning som underlättar företagsöverlåtelser. Parlamentet rekommenderar att skattehinder (arvsskatt, gåvoskatt m.m.) som kan äventyra familjeföretagens kontinuitet avlägsnas. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja små och medelstora företags kontinuitet genom en lagstiftning som underlättar företagsöverlåtelser. Parlamentet rekommenderar att skattehinder (arvsskatt, gåvoskatt m.m.) som kan äventyra familjeföretagens kontinuitet avlägsnas.

| 105. | Europaparlamentet framhåller behovet av lägre skatter på arbete och investeringar. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet framhåller behovet av lägre skatter på arbete och investeringar.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att främja socialt företagande i Europa, särskilt genom att förbättra tillgången till offentlig och privat finansiering, minska lönediskrimineringen mellan könen, främja möjligheterna att förena yrkes- och familjeliv, förbättra rörligheten för och erkännandet av kvalificerad arbetskraft samt skapa bättre och mer lättillgänglig rådgivning för små och medelstora företag om deras sociala ansvar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta särskilda åtgärder för att främja socialt företagande i Europa, särskilt genom att förbättra tillgången till offentlig och privat finansiering och förbättra rörligheten för och erkännandet av kvalificerade arbetstagare och lärlingar. Parlamentet påpekar emellertid att detta inte får leda till en indelning i ”bra” och ”dåliga” företagare. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att främja socialt företagande i Europa, särskilt genom att förbättra tillgången till offentlig och privat finansiering, minska lönediskrimineringen mellan könen, främja möjligheterna att förena yrkes- och familjeliv, förbättra rörligheten för och erkännandet av kvalificerad arbetskraft samt skapa bättre och mer lättillgänglig rådgivning för små och medelstora företag om deras sociala ansvar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta särskilda åtgärder för att främja socialt företagande i Europa, särskilt genom att förbättra tillgången till offentlig och privat finansiering och förbättra rörligheten för och erkännandet av kvalificerade arbetstagare och lärlingar. Parlamentet påpekar emellertid att detta inte får leda till en indelning i ”bra” och ”dåliga” företagare.

| 107. | Europaparlamentet betonar vikten av fungerande råvaruförsörjning även för små och medelstora industriföretag. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att trygga råvaruförsörjningen på ett hållbart sätt och öka råvarueffektiviteten, särskilt genom att garantera fri och rättvis tillgång till råvaror som det bedrivs internationell handel med och genom att öka resurseffektiviteten och återvinningsgraden, samtidigt som förhållandet mellan kostnad och nytta beaktas. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet betonar vikten av fungerande råvaruförsörjning även för små och medelstora industriföretag. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att trygga råvaruförsörjningen på ett hållbart sätt och öka råvarueffektiviteten, särskilt genom att garantera fri och rättvis tillgång till råvaror som det bedrivs internationell handel med och genom att öka resurseffektiviteten och återvinningsgraden, samtidigt som förhållandet mellan kostnad och nytta beaktas.

| 108. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att bibehålla budgeten för sammanhållningspolitiken för den kommande programperioden, eftersom strukturfonderna och Sammanhållningsfonden är några av EU:s effektivaste instrument för att skapa tillväxt och arbetstillfällen, öka den europeiska ekonomins konkurrenskraft och stödja små och medelstora företag. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att bibehålla budgeten för sammanhållningspolitiken för den kommande programperioden, eftersom strukturfonderna och Sammanhållningsfonden är några av EU:s effektivaste instrument för att skapa tillväxt och arbetstillfällen, öka den europeiska ekonomins konkurrenskraft och stödja små och medelstora företag.

| 109. | Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra utvecklingen och konkurrenskraften hos de olika typerna av små och medelstora företag, och att uppmärksamma deras särskilda behov genom skräddarsydda åtgärder. Parlamentet framhåller Europeiska regionala utvecklingsfondens (Eruf) och Sammanhållningsfondens bidrag till att utveckla och förbättra infrastrukturen för transport, energi, miljö och bredband, och därmed också till att skapa en gynnsam affärsmiljö som uppmuntrar investeringar och stärker konkurrenskraften. Parlamentet framhåller behovet av att främja företagandet och öka stödet till små och medelstora företag, med tanke på deras nyckelroll för den ekonomiska konkurrenskraften. |
| --- | --- |

109.

Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra utvecklingen och konkurrenskraften hos de olika typerna av små och medelstora företag, och att uppmärksamma deras särskilda behov genom skräddarsydda åtgärder. Parlamentet framhåller Europeiska regionala utvecklingsfondens (Eruf) och Sammanhållningsfondens bidrag till att utveckla och förbättra infrastrukturen för transport, energi, miljö och bredband, och därmed också till att skapa en gynnsam affärsmiljö som uppmuntrar investeringar och stärker konkurrenskraften. Parlamentet framhåller behovet av att främja företagandet och öka stödet till små och medelstora företag, med tanke på deras nyckelroll för den ekonomiska konkurrenskraften.

| 110. | Europaparlamentet framhåller behovet av samordning och samverkan mellan olika europeiska, nationella, regionala och lokala politiska strategier och instrument som riktar sig direkt till små och medelstora företag. Parlamentet påpekar att befintliga strategier och finansiella instrument för stöd till små och medelstora företag bör hanteras mer samstämt och komplettera varandra. Vidare är det nödvändigt att minska fragmenteringen samt sammanföra och främja finansiella stödordningar för små och medelstora företag för att få en mer omfattande sammanslagning och samordning av resurserna på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. Parlamentet betonar att konkurrenskraften också skulle öka om investeringar och stöd till små och medelstora företag anpassades efter den regionala mångfalden. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet framhåller behovet av samordning och samverkan mellan olika europeiska, nationella, regionala och lokala politiska strategier och instrument som riktar sig direkt till små och medelstora företag. Parlamentet påpekar att befintliga strategier och finansiella instrument för stöd till små och medelstora företag bör hanteras mer samstämt och komplettera varandra. Vidare är det nödvändigt att minska fragmenteringen samt sammanföra och främja finansiella stödordningar för små och medelstora företag för att få en mer omfattande sammanslagning och samordning av resurserna på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. Parlamentet betonar att konkurrenskraften också skulle öka om investeringar och stöd till små och medelstora företag anpassades efter den regionala mångfalden.

| 111. | Europaparlamentet anser att finansieringen av små och medelstora företag genom Eruf ska syfta till att stimulera konkurrenskraften i alla unionens regioner för att uppnå ekonomisk, social och territoriell utveckling i linje med sammanhållningspolitikens mål. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet anser att finansieringen av små och medelstora företag genom Eruf ska syfta till att stimulera konkurrenskraften i alla unionens regioner för att uppnå ekonomisk, social och territoriell utveckling i linje med sammanhållningspolitikens mål.

| 112. | Europaparlamentet påpekar att strukturfonderna, särskilt Eruf, är ett viktigt instrument för att stödja innovativa små och medelstora företag genom att stimulera deras konkurrenskraft och i synnerhet deras internationalisering, och betonar att rätten till sådant stöd därför bör tolkas så vitt som möjligt. Parlamentet uppmanar regionerna att använda sig av de möjligheter som bestämmelserna ger för att understödja sina operativa program. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet påpekar att strukturfonderna, särskilt Eruf, är ett viktigt instrument för att stödja innovativa små och medelstora företag genom att stimulera deras konkurrenskraft och i synnerhet deras internationalisering, och betonar att rätten till sådant stöd därför bör tolkas så vitt som möjligt. Parlamentet uppmanar regionerna att använda sig av de möjligheter som bestämmelserna ger för att understödja sina operativa program.

| 113. | Europaparlamentet framhåller behovet av ekonomiska incitament för att stimulera nya arbetstillfällen i små och medelstora företag. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet framhåller behovet av ekonomiska incitament för att stimulera nya arbetstillfällen i små och medelstora företag.

| 114. | Europaparlamentet påpekar att programmen för europeiskt territoriellt samarbete stöder nätverk samt utbyte av kunskap och expertis mellan organisationer i olika europeiska regioner, och att de skulle kunna vara ett användbart instrument för att skapa nya affärsmöjligheter. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet påpekar att programmen för europeiskt territoriellt samarbete stöder nätverk samt utbyte av kunskap och expertis mellan organisationer i olika europeiska regioner, och att de skulle kunna vara ett användbart instrument för att skapa nya affärsmöjligheter.

| 115. | Europaparlamentet anser att strukturfonderna, särskilt Europeiska socialfonden, spelar en viktig roll för kunskaps- och kompetensutveckling, nätverksarbete och utbyte av goda arbetsmetoder. Parlamentet anser att investeringar i humankapital och samarbetsprojekt i hög grad bidrar till att stärka konkurrenskraften hos Europas små och medelstora företag. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet anser att strukturfonderna, särskilt Europeiska socialfonden, spelar en viktig roll för kunskaps- och kompetensutveckling, nätverksarbete och utbyte av goda arbetsmetoder. Parlamentet anser att investeringar i humankapital och samarbetsprojekt i hög grad bidrar till att stärka konkurrenskraften hos Europas små och medelstora företag.

*

* *

| 116. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 124, 20.5.2003, s. 36.

(2)  EUT C 188 E, 28.6.2012, s. 7.

(3)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 131.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0235.

(5)  ”Europa kan bättre” – En rapport om bra metoder i medlemsstaterna när det gäller att tillämpa EU:s lagstiftning med liten administrativ börda, från högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor, 15 november 2011.

(6)  Eurostat beräknar att det totala antalet anställda har vuxit från 2,4 miljoner 2000 till 3,0 miljoner 2008 och kommer att uppgå till 3,4 miljoner 2012 (april 2012).

(7)  Som högnivågruppen för administrativa bördor föreslår.

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/53

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Handel och ekonomiska förbindelser med Förenta staterna

P7_TA(2012)0388

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om handel och ekonomiska förbindelser med Förenta staterna (2012/2149(INI))

2014/C 68 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från toppmötet mellan EU och Förenta staterna av den 28 november 2011 (1) och det gemensamma uttalandet från EU:s och Förenta staterna transatlantiska ekonomiska råd av den 29 november 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från toppmötet mellan EU och Förenta staterna av den 28 november 2011 (1) och det gemensamma uttalandet från EU:s och Förenta staterna transatlantiska ekonomiska råd av den 29 november 2011 (2),

| — | med beaktande av de skrivelser som både det demokratiska och det republikanska partiet ställt sig bakom, av den 22 februari 2012, och av den 14 maj 2012 från 51 ledamöter av Förenta staternas representanthus, till Förenta staternas president Barack Obama, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de skrivelser som både det demokratiska och det republikanska partiet ställt sig bakom, av den 22 februari 2012, och av den 14 maj 2012 från 51 ledamöter av Förenta staternas representanthus, till Förenta staternas president Barack Obama,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 19 mars 2012 från fyra ledamöter av Europaparlamentets utskott för internationell handel till kommissionens ordförande José Manuel Barroso och Europeiska rådets ordförande Herman Van Rompuy, till stöd för EU–USA-högnivågruppen för sysselsättning och tillväxt (HLWG), |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 19 mars 2012 från fyra ledamöter av Europaparlamentets utskott för internationell handel till kommissionens ordförande José Manuel Barroso och Europeiska rådets ordförande Herman Van Rompuy, till stöd för EU–USA-högnivågruppen för sysselsättning och tillväxt (HLWG),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från G8-toppmötet i Camp David i Förenta staterna den 18–19 maj 2012 (3), och den gemensamma förklaringen från G20-toppmötet i Los Cabos i Mexiko den 18–19 juni 2012 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från G8-toppmötet i Camp David i Förenta staterna den 18–19 maj 2012 (3), och den gemensamma förklaringen från G20-toppmötet i Los Cabos i Mexiko den 18–19 juni 2012 (4),

| — | med beaktande av rapporten ”Interim Report to Leaders” av den 19 juni 2012 från HLWG (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten ”Interim Report to Leaders” av den 19 juni 2012 från HLWG (5),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 19 juni 2012 från Förenta staternas president Barack Obama, Europeiska kommissionens ordförande José Manuel Barroso och Europeiska rådets ordförande Herman Van Rompuy (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 19 juni 2012 från Förenta staternas president Barack Obama, Europeiska kommissionens ordförande José Manuel Barroso och Europeiska rådets ordförande Herman Van Rompuy (6),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet den 28-29 juni 2012, och bilagan ”Tillväxt- och sysselsättningspakten” som bifogades slutsatserna (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet den 28-29 juni 2012, och bilagan ”Tillväxt- och sysselsättningspakten” som bifogades slutsatserna (7),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionen av den 1 juni 2006 om transatlantiska ekonomiska förbindelser mellan EU och Förenta staterna (8), av den 22 maj 2007 om EU i världen - konkurrenskraftens externa aspekter (9), av den 19 februari 2008 om EU:s strategi för att få till stånd marknadstillträde för europeiska företag (10), av den 5 juni 2008 om genomförande av handelspolitiken med hjälp av effektiva regler och förfaranden för import och export (11), av den 9 juli 2008 om WTO-tvisterna mellan Europeiska unionen och Förenta staterna avseende påstådda subventioner till Airbus och Boeing (12), av den 5 februari 2009 om att förstärka de europeiska små och medelstora företagens roll i den internationella handeln (13), av den 11 november 2010 om det kommande toppmötet mellan EU och USA samt Transatlantiska ekonomiska rådet (14), av den 6 april 2011 om den framtida EU-politiken för internationella investeringar (15), av den 27 september 2011 om en ny handelspolitik för Europa i samband med Europa 2020-strategin (16), av den 17 november 2011 om toppmötet mellan EU och Förenta staterna den 28 november 2011 (17), och av den 13 december 2011 om hinder för handel och investeringar (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionen av den 1 juni 2006 om transatlantiska ekonomiska förbindelser mellan EU och Förenta staterna (8), av den 22 maj 2007 om EU i världen - konkurrenskraftens externa aspekter (9), av den 19 februari 2008 om EU:s strategi för att få till stånd marknadstillträde för europeiska företag (10), av den 5 juni 2008 om genomförande av handelspolitiken med hjälp av effektiva regler och förfaranden för import och export (11), av den 9 juli 2008 om WTO-tvisterna mellan Europeiska unionen och Förenta staterna avseende påstådda subventioner till Airbus och Boeing (12), av den 5 februari 2009 om att förstärka de europeiska små och medelstora företagens roll i den internationella handeln (13), av den 11 november 2010 om det kommande toppmötet mellan EU och USA samt Transatlantiska ekonomiska rådet (14), av den 6 april 2011 om den framtida EU-politiken för internationella investeringar (15), av den 27 september 2011 om en ny handelspolitik för Europa i samband med Europa 2020-strategin (16), av den 17 november 2011 om toppmötet mellan EU och Förenta staterna den 28 november 2011 (17), och av den 13 december 2011 om hinder för handel och investeringar (18),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från den transatlantiska lagstiftardialogens 72:a interparlamentariska möte i Köpenhamn den 9-10 juni 2012 och i Strasbourg den 11 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från den transatlantiska lagstiftardialogens 72:a interparlamentariska möte i Köpenhamn den 9-10 juni 2012 och i Strasbourg den 11 juni 2012,

| — | med beaktande av en undersökning av den 11 december 2009 som utarbetats för kommissionen av Ecorys Nederland, med rubriken ”Non-Tariff Measures in EU-US Trade and Investment – An Economic Analysis” (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av en undersökning av den 11 december 2009 som utarbetats för kommissionen av Ecorys Nederland, med rubriken ”Non-Tariff Measures in EU-US Trade and Investment – An Economic Analysis” (19),

| — | med beaktande av artiklarna 207.3 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 207.3 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0321/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0321/2012), och av följande skäl:

| A. | EU och Förenta staterna är varandras viktigaste handelspartner, och de två ekonomierna står tillsammans för cirka hälften av den globala ekonomiska produktionen och närmare en tredjedel av världshandeln, vilket gör det till det mest omfattande ekonomiska partnerskapet i världen. |
| --- | --- |

A.

EU och Förenta staterna är varandras viktigaste handelspartner, och de två ekonomierna står tillsammans för cirka hälften av den globala ekonomiska produktionen och närmare en tredjedel av världshandeln, vilket gör det till det mest omfattande ekonomiska partnerskapet i världen.

| B. | Även om de ekonomiska banden mellan EU och Förenta staterna är bland de öppnaste i världen, och även om de transatlantiska marknaderna är djupt integrerade genom omfattande handels- och investeringsflöden (med en bilateral handelsvolym på 702,6 miljarder euro och bilaterala investeringar som värderades till 2,394 biljoner euro 2011), råder det allmän enighet om att potentialen i det transatlantiska partnerskapet långt ifrån utnyttjas fullt ut. EU och Förenta staterna delar gemensamma värderingar och har likartade rättssystem och höga standarder när det gäller arbets- och miljöskydd och bör utnyttja dessa synergier för att säkerställa den tillväxt och sysselsättning som båda parter behöver. I en undersökning som genomfördes 2009 för kommissionen identifierades de viktigaste icke-tariffära åtgärder som påverkar handeln mellan EU och Förenta staterna. I undersökningen gjordes även en uppskattning av åtgärdernas ekonomiska inverkan där det visade sig att om man tog bort hälften av sådana befintliga åtgärder och skillnader i lagstiftning skulle det innebära en ökning av BNP med 163 miljarder euro till 2018 på båda sidor av norra Atlanten. |
| --- | --- |

B.

Även om de ekonomiska banden mellan EU och Förenta staterna är bland de öppnaste i världen, och även om de transatlantiska marknaderna är djupt integrerade genom omfattande handels- och investeringsflöden (med en bilateral handelsvolym på 702,6 miljarder euro och bilaterala investeringar som värderades till 2,394 biljoner euro 2011), råder det allmän enighet om att potentialen i det transatlantiska partnerskapet långt ifrån utnyttjas fullt ut. EU och Förenta staterna delar gemensamma värderingar och har likartade rättssystem och höga standarder när det gäller arbets- och miljöskydd och bör utnyttja dessa synergier för att säkerställa den tillväxt och sysselsättning som båda parter behöver. I en undersökning som genomfördes 2009 för kommissionen identifierades de viktigaste icke-tariffära åtgärder som påverkar handeln mellan EU och Förenta staterna. I undersökningen gjordes även en uppskattning av åtgärdernas ekonomiska inverkan där det visade sig att om man tog bort hälften av sådana befintliga åtgärder och skillnader i lagstiftning skulle det innebära en ökning av BNP med 163 miljarder euro till 2018 på båda sidor av norra Atlanten.

| C. | Den globala ekonomin är fortfarande sårbar i och med den fortsatta ekonomiska krisen, vilket allvarligt påverkar sysselsättning, handel, utveckling och miljö. De pågående finansiella och ekonomiska kriserna i både EU och i Förenta staterna hotar stabiliteten och välståndet i våra ekonomier och medborgarnas välfärd, och den bristande samordningen av den finansiella regleringar skapar onödiga handelshinder och nödvändiggör ett närmare ekonomiskt samarbete mellan EU och Förenta staterna så att fördelarna med internationell handel kan utnyttjas för att övervinna dessa kriser. |
| --- | --- |

C.

Den globala ekonomin är fortfarande sårbar i och med den fortsatta ekonomiska krisen, vilket allvarligt påverkar sysselsättning, handel, utveckling och miljö. De pågående finansiella och ekonomiska kriserna i både EU och i Förenta staterna hotar stabiliteten och välståndet i våra ekonomier och medborgarnas välfärd, och den bristande samordningen av den finansiella regleringar skapar onödiga handelshinder och nödvändiggör ett närmare ekonomiskt samarbete mellan EU och Förenta staterna så att fördelarna med internationell handel kan utnyttjas för att övervinna dessa kriser.

| D. | Den rätt goda tillväxten av de globala handelsflödena under de tre senaste åren har i betydande hög grad bidragit till att dämpa de negativa effekterna av den ekonomiska krisen, särskilt i EU och Förenta staterna, vilket bevisar att handel spelar en viktig roll för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

D.

Den rätt goda tillväxten av de globala handelsflödena under de tre senaste åren har i betydande hög grad bidragit till att dämpa de negativa effekterna av den ekonomiska krisen, särskilt i EU och Förenta staterna, vilket bevisar att handel spelar en viktig roll för tillväxt och sysselsättning.

| E. | Efter toppmötet mellan EU och Förenta staterna i november 2011 inrättades HLWG av det transatlantiska ekonomiska rådet och fick i uppgift att identifiera valmöjligheter för att öka handeln och investeringarna för att främja ömsesidigt fördelaktigt skapande av arbetstillfällen, ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

E.

Efter toppmötet mellan EU och Förenta staterna i november 2011 inrättades HLWG av det transatlantiska ekonomiska rådet och fick i uppgift att identifiera valmöjligheter för att öka handeln och investeringarna för att främja ömsesidigt fördelaktigt skapande av arbetstillfällen, ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft.

| F. | I de skrivelser som både det demokratiska och det republikanska partiet ställt sig bakom och som sändes till Förenta staternas president av senatorer i Förenta staternas senat och av ledamöter av Förenta staternas representanthus, liksom i skrivelsen från fyra ledamöter i Europaparlamentets utskott för internationell handel, inbegripet dess ordförande, uppmanades HLWG att skyndsamt utarbeta ambitiösa förslag för att stimulera handel och investeringar mellan EU och Förenta staterna och avlägsna onödiga hinder mot transatlantisk handel och transatlantiska investeringar. I båda skrivelserna betonades behovet av att prioritera ökade investeringar och ökad handel med EU, och rent konkret att stödja insatser för att ta itu med regleringsmässiga barriärer (och att åstadkomma närmare samarbete mellan ansvariga myndigheter samt icke-tariffära hinder), att minska tullarna till noll där det är möjligt, handel med tjänster, investeringar och att ytterligare öppna våra marknader för offentlig upphandling för varandra. |
| --- | --- |

F.

I de skrivelser som både det demokratiska och det republikanska partiet ställt sig bakom och som sändes till Förenta staternas president av senatorer i Förenta staternas senat och av ledamöter av Förenta staternas representanthus, liksom i skrivelsen från fyra ledamöter i Europaparlamentets utskott för internationell handel, inbegripet dess ordförande, uppmanades HLWG att skyndsamt utarbeta ambitiösa förslag för att stimulera handel och investeringar mellan EU och Förenta staterna och avlägsna onödiga hinder mot transatlantisk handel och transatlantiska investeringar. I båda skrivelserna betonades behovet av att prioritera ökade investeringar och ökad handel med EU, och rent konkret att stödja insatser för att ta itu med regleringsmässiga barriärer (och att åstadkomma närmare samarbete mellan ansvariga myndigheter samt icke-tariffära hinder), att minska tullarna till noll där det är möjligt, handel med tjänster, investeringar och att ytterligare öppna våra marknader för offentlig upphandling för varandra.

| G. | Europaparlamentet krävde en fortsatt utbyggnad av det framväxande, breda transatlantiska initiativet för tillväxt och sysselsättning redan i sin resolution av den 27 september 2011 om en ny handelspolitik för Europa i samband med Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

G.

Europaparlamentet krävde en fortsatt utbyggnad av det framväxande, breda transatlantiska initiativet för tillväxt och sysselsättning redan i sin resolution av den 27 september 2011 om en ny handelspolitik för Europa i samband med Europa 2020-strategin.

| H. | Den privata sektorn i Förenta staterna har uttryckt stöd för tanken att åter göra Europa till en prioritering i Förenta staternas handelspolitik, och berörda privata aktörer i både EU och Förenta staterna har visat stöd för en ambitiös och omfattande överenskommelse, och anser att främjande av ett närmare ekonomiskt samarbete mellan EU och Förenta staterna skulle sända en kraftfull tillväxtfrämjande signal till investerare och företag i EU och Förenta staterna, och i världen i övrigt. |
| --- | --- |

H.

Den privata sektorn i Förenta staterna har uttryckt stöd för tanken att åter göra Europa till en prioritering i Förenta staternas handelspolitik, och berörda privata aktörer i både EU och Förenta staterna har visat stöd för en ambitiös och omfattande överenskommelse, och anser att främjande av ett närmare ekonomiskt samarbete mellan EU och Förenta staterna skulle sända en kraftfull tillväxtfrämjande signal till investerare och företag i EU och Förenta staterna, och i världen i övrigt.

| I. | Utveckling av gemensamma standarder mellan EU och Förenta staterna skulle ha automatiska positiva spridningseffekter på de länder som omfattas av Nordamerikanska frihandelsavtalet (Nafta), ett mer harmoniserat regelverk mellan EU och Förenta staterna skulle vara fördelaktigt i allmänhet och den ytterligare integrationen av världens mest integrerade kommersiella marknader skulle sakna historiskt motstycke. |
| --- | --- |

I.

Utveckling av gemensamma standarder mellan EU och Förenta staterna skulle ha automatiska positiva spridningseffekter på de länder som omfattas av Nordamerikanska frihandelsavtalet (Nafta), ett mer harmoniserat regelverk mellan EU och Förenta staterna skulle vara fördelaktigt i allmänhet och den ytterligare integrationen av världens mest integrerade kommersiella marknader skulle sakna historiskt motstycke.

| J. | Förenta staterna är EU:s näst viktigaste handelspartner för jordbruksprodukter. EU exporterar huvudsakligen kvalitetsprodukter till Förenta staterna och icke-tariffära handelshinder och geografiska ursprungsbeteckningar är därför av största betydelse för EU:s jordbrukssektor. |
| --- | --- |

J.

Förenta staterna är EU:s näst viktigaste handelspartner för jordbruksprodukter. EU exporterar huvudsakligen kvalitetsprodukter till Förenta staterna och icke-tariffära handelshinder och geografiska ursprungsbeteckningar är därför av största betydelse för EU:s jordbrukssektor.

| K. | HLWG har gemensamt analyserat ett stort antal möjliga alternativ för att utveckla transatlantisk handel och transatlantiska investeringar och har i sin interimsrapport från juni 2012 kommit fram till den preliminära slutsatsen att ett omfattande avtal som behandlar ett stort antal bilaterala handels- och investeringsfrågor och frågor av gemensamt intresse med avseende på tredjeländer skulle innebära mycket stora fördelar, om det gick att uppnå. |
| --- | --- |

K.

HLWG har gemensamt analyserat ett stort antal möjliga alternativ för att utveckla transatlantisk handel och transatlantiska investeringar och har i sin interimsrapport från juni 2012 kommit fram till den preliminära slutsatsen att ett omfattande avtal som behandlar ett stort antal bilaterala handels- och investeringsfrågor och frågor av gemensamt intresse med avseende på tredjeländer skulle innebära mycket stora fördelar, om det gick att uppnå.

| L. | I ett gemensamt uttalande från president Barrack Obama, ordförande José Manuel Barroso och ordförande Herman Van Rompuy välkomnas interimsrapporten från HLWG. I uttalandet konstateras att ett djärvt initiativ för att utveckla handel och investeringar skulle kunna utgöra ett viktigt bidrag till en transatlantisk strategi för att öka tillväxten och skapa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

L.

I ett gemensamt uttalande från president Barrack Obama, ordförande José Manuel Barroso och ordförande Herman Van Rompuy välkomnas interimsrapporten från HLWG. I uttalandet konstateras att ett djärvt initiativ för att utveckla handel och investeringar skulle kunna utgöra ett viktigt bidrag till en transatlantisk strategi för att öka tillväxten och skapa arbetstillfällen.

| M. | EU är fast beslutet att främja fri, rättvis och öppen handel samtidigt som unionen hävdar sina intressen, i en anda av reciprocitet och ömsesidiga fördelar, särskilt i förhållande till världens största ekonomier. |
| --- | --- |

M.

EU är fast beslutet att främja fri, rättvis och öppen handel samtidigt som unionen hävdar sina intressen, i en anda av reciprocitet och ömsesidiga fördelar, särskilt i förhållande till världens största ekonomier.

| N. | HLWG befinner sig i slutetappen av planeringen av hur man ska sköta slutförhandlingarna om att öka tillväxten och sysselsättningen genom ett partnerskap mellan EU och Förenta staterna, och förväntas lägga fram sin slutrapport före utgången av 2012. |
| --- | --- |

N.

HLWG befinner sig i slutetappen av planeringen av hur man ska sköta slutförhandlingarna om att öka tillväxten och sysselsättningen genom ett partnerskap mellan EU och Förenta staterna, och förväntas lägga fram sin slutrapport före utgången av 2012.

| O. | Kommissionen har uttryckt förhoppningar om att eventuella förhandlingar kan inledas redan i början av 2013 och att förhandlingarna slutförs innan den nuvarande kommissionens mandatperiod löper ut. |
| --- | --- |

O.

Kommissionen har uttryckt förhoppningar om att eventuella förhandlingar kan inledas redan i början av 2013 och att förhandlingarna slutförs innan den nuvarande kommissionens mandatperiod löper ut.

| P. | Ett öppet, förutsägbart, regelbaserat och transparent multilateralt handelssystem upprättat genom Världshandelsorganisationen (WTO) utgör även fortsatt den mest lämpliga ramen för att åstadkomma fri, rättvis och global handel på lika villkor. Hittills har det visat sig omöjligt att slutföra förhandlingarna om utvecklingsagendan från Doha och även om en förstärkning av det multilaterala systemet förblir ett mycket viktigt mål utesluter det inte bilaterala avtal som går längre än WTO-åtagandena och som kompletterar multilaterala bestämmelser. |
| --- | --- |

P.

Ett öppet, förutsägbart, regelbaserat och transparent multilateralt handelssystem upprättat genom Världshandelsorganisationen (WTO) utgör även fortsatt den mest lämpliga ramen för att åstadkomma fri, rättvis och global handel på lika villkor. Hittills har det visat sig omöjligt att slutföra förhandlingarna om utvecklingsagendan från Doha och även om en förstärkning av det multilaterala systemet förblir ett mycket viktigt mål utesluter det inte bilaterala avtal som går längre än WTO-åtagandena och som kompletterar multilaterala bestämmelser.

| 1. | Europaparlamentet anser att handel och utländska investeringar måste användas bättre för att främja smart, stark, hållbar, balanserad och resurseffektiv tillväxt för alla, och som leder till fler nya arbetstillfällen och ökad välfärd för människor i hela världen. Parlamentet välkomnar G8- och G20-ledarnas åtaganden att öppna handel och investeringar, utöka marknaderna och stå emot protektionism i alla dess former, vilket är nödvändiga villkor för varaktig global ekonomisk återhämtning, sysselsättning och utveckling. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att handel och utländska investeringar måste användas bättre för att främja smart, stark, hållbar, balanserad och resurseffektiv tillväxt för alla, och som leder till fler nya arbetstillfällen och ökad välfärd för människor i hela världen. Parlamentet välkomnar G8- och G20-ledarnas åtaganden att öppna handel och investeringar, utöka marknaderna och stå emot protektionism i alla dess former, vilket är nödvändiga villkor för varaktig global ekonomisk återhämtning, sysselsättning och utveckling.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar den pågående gemensamma diskussionen mellan EU och Förenta staterna om hur man kan arbeta gemensamt för att öka tillväxtpotentialen och främja finansiell stabilitet för att skapa arbetstillfällen med hög kvalitet. Parlamentet betonar att man för att säkerställa välstånd och sysselsättning på lång sikt behöver ett gemensamt åtagande och gemensamma ansträngningar för att skapa nya möjligheter för både stora och små företag, för att främja företagsamheten och för att utnyttja de fördelar som en unikt integrerad transatlantisk marknad erbjuder. Parlamentet uppmanar till förhandlingar mellan EU och Förenta staterna samt övriga partner om hur man gemensamt ska arbeta för att ta itu med miljökrisen och klimatförändringen. Parlamentet uppmanar även till fler gemensamma åtaganden för att uppnå stabilitet på finansmarknaderna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar den pågående gemensamma diskussionen mellan EU och Förenta staterna om hur man kan arbeta gemensamt för att öka tillväxtpotentialen och främja finansiell stabilitet för att skapa arbetstillfällen med hög kvalitet. Parlamentet betonar att man för att säkerställa välstånd och sysselsättning på lång sikt behöver ett gemensamt åtagande och gemensamma ansträngningar för att skapa nya möjligheter för både stora och små företag, för att främja företagsamheten och för att utnyttja de fördelar som en unikt integrerad transatlantisk marknad erbjuder. Parlamentet uppmanar till förhandlingar mellan EU och Förenta staterna samt övriga partner om hur man gemensamt ska arbeta för att ta itu med miljökrisen och klimatförändringen. Parlamentet uppmanar även till fler gemensamma åtaganden för att uppnå stabilitet på finansmarknaderna.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar interimsrapporten från HLWG och de preliminära rekommendationer som den innehåller och håller med om att ett omfattande avtal bör inkludera en ambitiös ömsesidig öppning av marknaderna för varor, tjänster och investeringar, och möta utmaningarna med att modernisera handelsreglerna och öka överensstämmelsen mellan regelsystemen. Parlamentet uppmanar HLWG att fortsätta arbetet med att ta fram mål som är ambitiösa, men samtidigt uppnåeliga, och konkreta förväntade resultat för förhandlingarna om ett sådant omfattande bilateralt handels- och investeringsavtal som är förenligt med (och stöder) WTO-ramen. Parlamentet betonar vikten av ömsesidig respekt och erkännande av respektive lands lagar och regler och rättsliga självständighet för en givande process och framgångsrika resultat. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar interimsrapporten från HLWG och de preliminära rekommendationer som den innehåller och håller med om att ett omfattande avtal bör inkludera en ambitiös ömsesidig öppning av marknaderna för varor, tjänster och investeringar, och möta utmaningarna med att modernisera handelsreglerna och öka överensstämmelsen mellan regelsystemen. Parlamentet uppmanar HLWG att fortsätta arbetet med att ta fram mål som är ambitiösa, men samtidigt uppnåeliga, och konkreta förväntade resultat för förhandlingarna om ett sådant omfattande bilateralt handels- och investeringsavtal som är förenligt med (och stöder) WTO-ramen. Parlamentet betonar vikten av ömsesidig respekt och erkännande av respektive lands lagar och regler och rättsliga självständighet för en givande process och framgångsrika resultat.

| 4. | Europaparlamentet betonar vikten av att fortsätta stärka de transatlantiska ekonomiska förbindelserna, samtidigt som EU:s intressen försvaras på områden som t.ex. miljö-, hygien- och djurskyddsnormer, livsmedelssäkerhet, kulturell mångfald, arbetstagares och konsumenters rättigheter, finansiella tjänster, offentliga tjänster eller geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar vikten av att fortsätta stärka de transatlantiska ekonomiska förbindelserna, samtidigt som EU:s intressen försvaras på områden som t.ex. miljö-, hygien- och djurskyddsnormer, livsmedelssäkerhet, kulturell mångfald, arbetstagares och konsumenters rättigheter, finansiella tjänster, offentliga tjänster eller geografiska beteckningar.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att båda parters särskilda intressen och hjärtefrågor måste skyddas på ett balanserat sätt, men att det samtidigt finns många områden där framsteg skulle vara mycket positivt, särskilt när det gäller avlägsnande av handelshinder, införande av åtgärder för att garantera bättre marknadstillträde, även för investeringar, skydd av immateriella rättigheter, öppning av marknader för offentlig upphandling för att säkerställa fullständig ömsesidighet, klarläggande, förenkling och harmonisering av geografiska ursprungsbeteckningar, och konvergens när det gäller ömsesidigt erkännande av regleringsstandarder, och inte enbart följa en minimistandard grundad på WTO:s avtal om tillämpning av sanitära och fytosanitära åtgärder (SPS-avtalet), utan snarare att sträva efter att gemensamt stärka kvaliteten och samarbetet i hanteringen av EU:s och Förenta staternas olika standarder. Parlamentet anser att en sådan fördjupning av de ekonomiska förbindelserna även skulle möjliggöra ökad anpassning av EU:s och Förenta staternas strategier för att möta globala ekonomiska utmaningar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller att båda parters särskilda intressen och hjärtefrågor måste skyddas på ett balanserat sätt, men att det samtidigt finns många områden där framsteg skulle vara mycket positivt, särskilt när det gäller avlägsnande av handelshinder, införande av åtgärder för att garantera bättre marknadstillträde, även för investeringar, skydd av immateriella rättigheter, öppning av marknader för offentlig upphandling för att säkerställa fullständig ömsesidighet, klarläggande, förenkling och harmonisering av geografiska ursprungsbeteckningar, och konvergens när det gäller ömsesidigt erkännande av regleringsstandarder, och inte enbart följa en minimistandard grundad på WTO:s avtal om tillämpning av sanitära och fytosanitära åtgärder (SPS-avtalet), utan snarare att sträva efter att gemensamt stärka kvaliteten och samarbetet i hanteringen av EU:s och Förenta staternas olika standarder. Parlamentet anser att en sådan fördjupning av de ekonomiska förbindelserna även skulle möjliggöra ökad anpassning av EU:s och Förenta staternas strategier för att möta globala ekonomiska utmaningar.

| 6. | Europaparlamentet betonar att det utökade skyddet av geografiska beteckningar i den bilaterala handeln med jordbruksprodukter kommer att bli en central fråga där det är möjligt att åstadkomma betydande framsteg om båda parter närmar sig frågan i en konstruktiv kompromissanda. Parlamentet anser att ökat skydd av geografiska beteckningar är en nyckelkomponent som är direkt relaterad till ambitiösa resultat när det gäller tillträdet till jordbruksmarknaden. Parlamentet stöder det fullständiga borttagandet av exportbidrag i jordbrukshandeln mellan EU och Förenta staterna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att det utökade skyddet av geografiska beteckningar i den bilaterala handeln med jordbruksprodukter kommer att bli en central fråga där det är möjligt att åstadkomma betydande framsteg om båda parter närmar sig frågan i en konstruktiv kompromissanda. Parlamentet anser att ökat skydd av geografiska beteckningar är en nyckelkomponent som är direkt relaterad till ambitiösa resultat när det gäller tillträdet till jordbruksmarknaden. Parlamentet stöder det fullständiga borttagandet av exportbidrag i jordbrukshandeln mellan EU och Förenta staterna.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att även om de genomsnittliga tullarna på transatlantisk handel med varor är jämförelsevis låga innebär den omfattande storleken på handelsförbindelsen mellan EU och Förenta staterna att de potentiella ekonomiska fördelarna skulle bli mycket större än eventuella tidigare handelsavtal och det finns ett starkt intresse i både det europeiska och amerikanska näringslivet av att avskaffa återstående tullar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att även om de genomsnittliga tullarna på transatlantisk handel med varor är jämförelsevis låga innebär den omfattande storleken på handelsförbindelsen mellan EU och Förenta staterna att de potentiella ekonomiska fördelarna skulle bli mycket större än eventuella tidigare handelsavtal och det finns ett starkt intresse i både det europeiska och amerikanska näringslivet av att avskaffa återstående tullar.

| 8. | Europaparlamentet anser dock att ett frihandelsavtal som enbart avser tullar inte vore ambitiöst nog med tanke på att de största ekonomiska vinsterna skulle uppkomma genom att sänka nivån på de icke-tariffära hindren. Parlamentet stöder det mål som föreslagits av HLWG om att ta bort samtliga tullar på bilateral handel i syfte att åstadkomma en omfattande avveckling av tullarna när avtalet träder i kraft och en utfasning av alla utom de mest känsliga tullarna på kort sikt, vilket skulle kunna resultera i avsevärda vinster eftersom den bilaterala handeln mellan EU och Förenta staterna i stor utsträckning består av handel inom företag, och kunna öka europeiska och amerikanska företags konkurrenskraft i världen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser dock att ett frihandelsavtal som enbart avser tullar inte vore ambitiöst nog med tanke på att de största ekonomiska vinsterna skulle uppkomma genom att sänka nivån på de icke-tariffära hindren. Parlamentet stöder det mål som föreslagits av HLWG om att ta bort samtliga tullar på bilateral handel i syfte att åstadkomma en omfattande avveckling av tullarna när avtalet träder i kraft och en utfasning av alla utom de mest känsliga tullarna på kort sikt, vilket skulle kunna resultera i avsevärda vinster eftersom den bilaterala handeln mellan EU och Förenta staterna i stor utsträckning består av handel inom företag, och kunna öka europeiska och amerikanska företags konkurrenskraft i världen.

| 9. | Europaparlamentet stöder, mot bakgrund av att de redan existerande genomsnittliga tullarna är så låga, åsikten att det för att frigöra potentialen i det transatlantiska partnerskapet är centralt att åtgärda de icke-tariffära handelshindren som främst består av tullförfaranden och begränsande regleringar innanför gränserna. Parlamentet stöder den strävan som föreslagits av HLWG att gå mot en ännu mer integrerad transatlantisk marknad. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet stöder, mot bakgrund av att de redan existerande genomsnittliga tullarna är så låga, åsikten att det för att frigöra potentialen i det transatlantiska partnerskapet är centralt att åtgärda de icke-tariffära handelshindren som främst består av tullförfaranden och begränsande regleringar innanför gränserna. Parlamentet stöder den strävan som föreslagits av HLWG att gå mot en ännu mer integrerad transatlantisk marknad.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att samtidigt som inget avtal kan lösa samtliga nuvarande regleringsfrågor omedelbart, skulle en institutionaliserad samverkan mellan EU:s och Förenta staternas regleringssystem underlätta den transatlantiska handeln avsevärt samtidigt som det skulle skapa en djärv global standard. Parlamentet upprepar behovet av att till fullo respektera varje sidas rätt att fastställa regler på ett sätt som säkerställer skydd av hälsa, produktsäkerhet och miljö på en nivå som varje sida anser lämplig, liksom rent historiskt beakta transatlantiska skillnader i frågor som t.ex. planteringen av genetiskt modifierade organismer och vissa djurskyddsfrågor. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att samtidigt som inget avtal kan lösa samtliga nuvarande regleringsfrågor omedelbart, skulle en institutionaliserad samverkan mellan EU:s och Förenta staternas regleringssystem underlätta den transatlantiska handeln avsevärt samtidigt som det skulle skapa en djärv global standard. Parlamentet upprepar behovet av att till fullo respektera varje sidas rätt att fastställa regler på ett sätt som säkerställer skydd av hälsa, produktsäkerhet och miljö på en nivå som varje sida anser lämplig, liksom rent historiskt beakta transatlantiska skillnader i frågor som t.ex. planteringen av genetiskt modifierade organismer och vissa djurskyddsfrågor.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att alltför betungande regleringsföreskrifter utgör stora hinder mot handel, och att åtgärder mot sådana hinder skulle kunna leda till mer tillväxt. Parlamentet betonar att en harmonisering av EU:s och Förenta staternas regleringsstandarder bör syfta till att uppnå högsta gemensamma standard och därmed också öka produktsäkerheten för konsumenter. Parlamentet framhåller behovet av att undvika att skapa nya (även om de är oavsiktliga) hinder mot handel och investeringar, särskilt inom ny teknik av central betydelse och innovativa sektorer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att alltför betungande regleringsföreskrifter utgör stora hinder mot handel, och att åtgärder mot sådana hinder skulle kunna leda till mer tillväxt. Parlamentet betonar att en harmonisering av EU:s och Förenta staternas regleringsstandarder bör syfta till att uppnå högsta gemensamma standard och därmed också öka produktsäkerheten för konsumenter. Parlamentet framhåller behovet av att undvika att skapa nya (även om de är oavsiktliga) hinder mot handel och investeringar, särskilt inom ny teknik av central betydelse och innovativa sektorer.

| 12. | Europaparlamentet stöder ansträngningarna för ett maximalt regleringssamarbete om standarder i ett tidigt skede, regelkonvergens och bättre anpassning av standarder för att främja handel och tillväxt som kan förbättra effektiviteten och på ett verkningsfullt sätt åtgärda icke-tariffära handelshinder. Parlamentet upprepar HLWG:s påstående att alla framförhandlade avtal som exkluderar ett regleringssamarbete och en reform skulle vara ekonomiskt meningslösa och politiskt ohållbara för båda sidor. Parlamentet betonar att regleringskompatibilitet är den största utmaningen för ett ambitiöst transatlantiskt avtal och påminner i detta sammanhang att regleringsskillnader och åtgärder innanför gränserna utgör en särskilt handelshinder för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet stöder ansträngningarna för ett maximalt regleringssamarbete om standarder i ett tidigt skede, regelkonvergens och bättre anpassning av standarder för att främja handel och tillväxt som kan förbättra effektiviteten och på ett verkningsfullt sätt åtgärda icke-tariffära handelshinder. Parlamentet upprepar HLWG:s påstående att alla framförhandlade avtal som exkluderar ett regleringssamarbete och en reform skulle vara ekonomiskt meningslösa och politiskt ohållbara för båda sidor. Parlamentet betonar att regleringskompatibilitet är den största utmaningen för ett ambitiöst transatlantiskt avtal och påminner i detta sammanhang att regleringsskillnader och åtgärder innanför gränserna utgör en särskilt handelshinder för små och medelstora företag.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av att etablera protokoll för datautbyte mellan Förenta staternas kommission för konsumentproduktsäkerhet och Europeiska kommissionen för att skyndsamt och effektivt ta itu med farliga produkter som förs ut på marknaden i någon av regionerna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar vikten av att etablera protokoll för datautbyte mellan Förenta staternas kommission för konsumentproduktsäkerhet och Europeiska kommissionen för att skyndsamt och effektivt ta itu med farliga produkter som förs ut på marknaden i någon av regionerna.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar de initiativ som tagits inom ramen för den transatlantiska lagstiftardialogen för att utveckla gemensamma standarder på nyckelområden för teknikutveckling, bland annat nanoteknik, elektriska fordon, smarta nät och e-hälsa. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar de initiativ som tagits inom ramen för den transatlantiska lagstiftardialogen för att utveckla gemensamma standarder på nyckelområden för teknikutveckling, bland annat nanoteknik, elektriska fordon, smarta nät och e-hälsa.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar de berörda aktörerna att fullt ut utnyttja inbjudan från HLWG att före utgången av 2012 lägga fram konkreta förslag för att möta de effekter på handeln till följd av regleringsskillnader som i onödan hindrar handel. Parlamentet uppmanar enträget aktörer på båda sidor om Atlanten att samarbeta där det är möjligt för att skapa gemensamma ståndpunkter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar de berörda aktörerna att fullt ut utnyttja inbjudan från HLWG att före utgången av 2012 lägga fram konkreta förslag för att möta de effekter på handeln till följd av regleringsskillnader som i onödan hindrar handel. Parlamentet uppmanar enträget aktörer på båda sidor om Atlanten att samarbeta där det är möjligt för att skapa gemensamma ståndpunkter.

| 16. | Europaparlamentet anser att den ökande vikten av e-handel gör att dataskyddsstandarder spelar en avgörande roll för att skydda konsumenter både inom EU och i Förenta staterna. Parlamentet betonar att både EU och Förenta staterna behöver ta itu med ökande it-säkerhetshot på ett samordnat sätt och i ett internationellt sammanhang. Parlamentet betonar att driftskompatibilitet och standarder för e-handel som är erkända på global nivå kan bidra till att främja en snabbare innovation genom att sänka riskerna och kostnaderna för ny teknik. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att den ökande vikten av e-handel gör att dataskyddsstandarder spelar en avgörande roll för att skydda konsumenter både inom EU och i Förenta staterna. Parlamentet betonar att både EU och Förenta staterna behöver ta itu med ökande it-säkerhetshot på ett samordnat sätt och i ett internationellt sammanhang. Parlamentet betonar att driftskompatibilitet och standarder för e-handel som är erkända på global nivå kan bidra till att främja en snabbare innovation genom att sänka riskerna och kostnaderna för ny teknik.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att ökad handel med tjänster och åtgärder för att främja investeringar och upphandling bör vara ett centralt inslag i samtliga framtida transatlantiska avtal i syfte att leda till ytterligare fördelar för båda ekonomierna, och skapa möjligheter till samarbete i handelsfrågor av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att ökad handel med tjänster och åtgärder för att främja investeringar och upphandling bör vara ett centralt inslag i samtliga framtida transatlantiska avtal i syfte att leda till ytterligare fördelar för båda ekonomierna, och skapa möjligheter till samarbete i handelsfrågor av gemensamt intresse.

| 18. | Europaparlamentet noterar att tjänstesektorn är en viktig källa till sysselsättning och för BNP både i EU och Förenta staterna. Parlamentet stöder HLWG:s strävan om att omfatta mer än nivån av liberalisering av tjänster som uppnåtts av EU och Förenta staterna i befintliga frihandelsavtal, genom att möta återstående hinder som länge behövt åtgärdas, inklusive metoder för tillhandahållande av tjänster, samtidigt som man konstaterar att vissa sektorer är känsliga till sin natur. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att tjänstesektorn är en viktig källa till sysselsättning och för BNP både i EU och Förenta staterna. Parlamentet stöder HLWG:s strävan om att omfatta mer än nivån av liberalisering av tjänster som uppnåtts av EU och Förenta staterna i befintliga frihandelsavtal, genom att möta återstående hinder som länge behövt åtgärdas, inklusive metoder för tillhandahållande av tjänster, samtidigt som man konstaterar att vissa sektorer är känsliga till sin natur.

| 19. | Europaparlamentet understryker att EU och Förenta staterna har väldigt olika definitioner på offentliga tjänster och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, och rekommenderar att dessa termer definieras exakt. Parlamentet anser att dessa bestämmelser bör grundas på det allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats) och förbli förenliga med det multilaterala systemet. Parlamentet anser att en ökad regleringskonvergens för tjänster även skulle främja integrationen av den inre marknaden för tjänster inom EU och Förenta staterna. Parlamentet efterlyser ett ökat samarbete kring utbytet av bästa praxis i syfte att öka den offentliga sektorns effektivitet på båda sidor av Atlanten. Parlamentet rekommenderar en utökad ömsesidig dialog om framtiden för datormoln, liksom utvecklingen och tillverkningen av elektriska fordon. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att EU och Förenta staterna har väldigt olika definitioner på offentliga tjänster och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, och rekommenderar att dessa termer definieras exakt. Parlamentet anser att dessa bestämmelser bör grundas på det allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats) och förbli förenliga med det multilaterala systemet. Parlamentet anser att en ökad regleringskonvergens för tjänster även skulle främja integrationen av den inre marknaden för tjänster inom EU och Förenta staterna. Parlamentet efterlyser ett ökat samarbete kring utbytet av bästa praxis i syfte att öka den offentliga sektorns effektivitet på båda sidor av Atlanten. Parlamentet rekommenderar en utökad ömsesidig dialog om framtiden för datormoln, liksom utvecklingen och tillverkningen av elektriska fordon.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser särskilt att alla ansträngningar bör göras för att skapa verkligt öppna och integrerade transatlantiska finansiella tjänster och digitala marknader med tanke på de positiva effekter som det skulle få på båda sidor om Atlanten inom en rimligt kort tidsperiod. Parlamentet uppmuntrar till en diskussion om införandet av ett kapitel om finansiella tjänster med tanke på våra marknaders sammanlänkande karaktär. Parlamentet betonar vikten av intensifierat utbyte och samarbete med finansiella tillsynsmyndigheter på båda sidor av Atlanten för att utbyta bästa praxis och identifiera regleringsluckor. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet efterlyser särskilt att alla ansträngningar bör göras för att skapa verkligt öppna och integrerade transatlantiska finansiella tjänster och digitala marknader med tanke på de positiva effekter som det skulle få på båda sidor om Atlanten inom en rimligt kort tidsperiod. Parlamentet uppmuntrar till en diskussion om införandet av ett kapitel om finansiella tjänster med tanke på våra marknaders sammanlänkande karaktär. Parlamentet betonar vikten av intensifierat utbyte och samarbete med finansiella tillsynsmyndigheter på båda sidor av Atlanten för att utbyta bästa praxis och identifiera regleringsluckor.

| 21. | Europaparlamentet är övertygat om att det är nödvändigt att ta itu med frågorna om likvärdighet, konvergens och extraterritorialitet eftersom dessa är avgörande för att förstå hur EU och Förenta staterna både kan hantera osäkerheten med sina egna ekonomiska och finansiella problem och möta den globala standardiseringen och de sinsemellan konkurrerande modellerna för finansiell reglering och tillsyn. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet är övertygat om att det är nödvändigt att ta itu med frågorna om likvärdighet, konvergens och extraterritorialitet eftersom dessa är avgörande för att förstå hur EU och Förenta staterna både kan hantera osäkerheten med sina egna ekonomiska och finansiella problem och möta den globala standardiseringen och de sinsemellan konkurrerande modellerna för finansiell reglering och tillsyn.

| 22. | Europaparlamentet begär att begränsningarna av utländskt ägande av amerikanska flygbolag ska ändras, och argumenterar att bristen på reciprocitet mellan EU:s och Förenta staternas regler inom sjö- och lufttransport, liksom den fortsatta obalansen mellan europeiska företags möjligheter till cabotage på den amerikanska marknaden och amerikanska företags möjligheter att göra detta här, utgör ett hinder som måste övervinnas för att frigöra den verkliga potentialen i de transatlantiska ekonomiska förbindelserna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet begär att begränsningarna av utländskt ägande av amerikanska flygbolag ska ändras, och argumenterar att bristen på reciprocitet mellan EU:s och Förenta staternas regler inom sjö- och lufttransport, liksom den fortsatta obalansen mellan europeiska företags möjligheter till cabotage på den amerikanska marknaden och amerikanska företags möjligheter att göra detta här, utgör ett hinder som måste övervinnas för att frigöra den verkliga potentialen i de transatlantiska ekonomiska förbindelserna.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar båda parter att ytterligare öppna sina respektive marknader för offentlig upphandling för varandra för att eftersträva en full ömsesidighet och transparens, och stöder det mål som föreslagits av HLWG att stärka affärsmöjligheterna genom väsentligt förbättrat tillträde till möjligheter till offentlig upphandling på alla förvaltningsnivåer, på grundval av nationell behandling. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar båda parter att ytterligare öppna sina respektive marknader för offentlig upphandling för varandra för att eftersträva en full ömsesidighet och transparens, och stöder det mål som föreslagits av HLWG att stärka affärsmöjligheterna genom väsentligt förbättrat tillträde till möjligheter till offentlig upphandling på alla förvaltningsnivåer, på grundval av nationell behandling.

| 24. | Parlamentet anser att upphandlingskapitlet inte bara bör omfatta befintliga frågor om marknadstillträde utan även omfatta en mekanism för att förhindra att nya hinder skapas. Parlamentet inser att Förenta staternas jurisdiktion om offentlig upphandling även faller inom behörigheten för enskilda delstater. Parlamentet påminner om att det för den transatlantiska handeln är betydelsefullt med öppna upphandlingsmarknader som erbjuder jämbördigt tillträde för leverantörer, särskilt små och medelstora företag. Parlamentet upprepar sin uppfattning att europeiska små och medelstora företag borde ha samma fördelar och möjligheter när det gäller offentliga upphandlingar i Förenta staterna som i EU, och påminner om att HLWG har särskilt fastställt övergripande bestämmelser om små och medelstora företag som ett område där det finns stora möjligheter att få transatlantiskt stöd. Parlamentet betonar vikten av att båda sidorna respekterar avtalet om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

24.

Parlamentet anser att upphandlingskapitlet inte bara bör omfatta befintliga frågor om marknadstillträde utan även omfatta en mekanism för att förhindra att nya hinder skapas. Parlamentet inser att Förenta staternas jurisdiktion om offentlig upphandling även faller inom behörigheten för enskilda delstater. Parlamentet påminner om att det för den transatlantiska handeln är betydelsefullt med öppna upphandlingsmarknader som erbjuder jämbördigt tillträde för leverantörer, särskilt små och medelstora företag. Parlamentet upprepar sin uppfattning att europeiska små och medelstora företag borde ha samma fördelar och möjligheter när det gäller offentliga upphandlingar i Förenta staterna som i EU, och påminner om att HLWG har särskilt fastställt övergripande bestämmelser om små och medelstora företag som ett område där det finns stora möjligheter att få transatlantiskt stöd. Parlamentet betonar vikten av att båda sidorna respekterar avtalet om offentlig upphandling.

| 25. | Europaparlamentet bekräftar betydelsen av immateriella rättigheter för att stimulera sysselsättning och ekonomisk tillväxt, och konstaterar att det därför är viktigt att upprätthålla en hög standard när det gäller skyddet och verkställigheten av immateriella rättigheter, samtidigt som man främjar ett fritt informationsflöde och tillgång till Internet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet bekräftar betydelsen av immateriella rättigheter för att stimulera sysselsättning och ekonomisk tillväxt, och konstaterar att det därför är viktigt att upprätthålla en hög standard när det gäller skyddet och verkställigheten av immateriella rättigheter, samtidigt som man främjar ett fritt informationsflöde och tillgång till Internet.

| 26. | Europaparlamentet noterar bedömningen från HLWG att även om både EU och Förenta staterna har åtagit sig att åstadkomma en hög nivå när det gäller skydd och verkställighet av immateriella rättigheter så är det kanske inte möjligt att i slutförhandlingarna förena skillnaderna mellan förhandlingsparterna när det gäller skyldigheter avseende immateriella rättigheter som normalt sett ingår i handelsavtal mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet understryker dock att den strategi som föreslås för förhandlingarna bör vara ambitiös och syfta till att lösa områden där skillnader råder, samtidigt som frågor rörande immateriella rättigheter hanteras på ett ömsesidigt godtagbart sätt, samtidigt som en tillfredsställande nivå på skyddet för ekonomiska operatörer garanteras. Parlamentet upprepar att både de europeiska och amerikanska ansträngningarna för tillväxt och sysselsättning bygger på förmågan till innovation och kreativt skapande, och att den transatlantiska ekonomin därför hotas av förfalskningar och piratkopiering. Parlamentet ser de nya europeiska och amerikanska principerna för informations- och kommunikationsteknik som en uppmuntran till ökad synergi. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar bedömningen från HLWG att även om både EU och Förenta staterna har åtagit sig att åstadkomma en hög nivå när det gäller skydd och verkställighet av immateriella rättigheter så är det kanske inte möjligt att i slutförhandlingarna förena skillnaderna mellan förhandlingsparterna när det gäller skyldigheter avseende immateriella rättigheter som normalt sett ingår i handelsavtal mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet understryker dock att den strategi som föreslås för förhandlingarna bör vara ambitiös och syfta till att lösa områden där skillnader råder, samtidigt som frågor rörande immateriella rättigheter hanteras på ett ömsesidigt godtagbart sätt, samtidigt som en tillfredsställande nivå på skyddet för ekonomiska operatörer garanteras. Parlamentet upprepar att både de europeiska och amerikanska ansträngningarna för tillväxt och sysselsättning bygger på förmågan till innovation och kreativt skapande, och att den transatlantiska ekonomin därför hotas av förfalskningar och piratkopiering. Parlamentet ser de nya europeiska och amerikanska principerna för informations- och kommunikationsteknik som en uppmuntran till ökad synergi.

| 27. | Europaparlamentet stöder i princip det mål som föreslagits av HLWG och tillväxt att även utarbeta nya handelsregler på ett antal områden, eftersom detta kan ha betydelse för den bilaterala handeln och bidra till reglering både inom ramen för politik gentemot tredje land och handelsavtal och på multilateral nivå. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet stöder i princip det mål som föreslagits av HLWG och tillväxt att även utarbeta nya handelsregler på ett antal områden, eftersom detta kan ha betydelse för den bilaterala handeln och bidra till reglering både inom ramen för politik gentemot tredje land och handelsavtal och på multilateral nivå.

| 28. | Europaparlamentet noterar att EU har förhandlat eller håller på att förhandla om frihandelsavtal med andra medlemmar i Nafta, Mexiko och Kanada. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och dess amerikanska motparter att beakta formuleringen av en bestämmelse inom ramen för ett eventuellt frihandelsavtal mellan EU och Förenta staterna som tillåter en framtida harmonisering av dessa avtal för att skapa ett regionspecifikt avtal mellan EU och Nafta. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar att EU har förhandlat eller håller på att förhandla om frihandelsavtal med andra medlemmar i Nafta, Mexiko och Kanada. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och dess amerikanska motparter att beakta formuleringen av en bestämmelse inom ramen för ett eventuellt frihandelsavtal mellan EU och Förenta staterna som tillåter en framtida harmonisering av dessa avtal för att skapa ett regionspecifikt avtal mellan EU och Nafta.

| 29. | Europaparlamentet understryker sitt fulla engagemang för det multilaterala handelssystemet, förankrat genom WTO, vilket måste förbli grunden för utbyten under 2000-talet trots uppkomsten av en multipolär värld. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker sitt fulla engagemang för det multilaterala handelssystemet, förankrat genom WTO, vilket måste förbli grunden för utbyten under 2000-talet trots uppkomsten av en multipolär värld.

| 30. | Europaparlamentet anser dock på grund av det ihållande dödläget när det gäller den ursprungliga strukturen och målen för utvecklingsagendan från Doha, att diskussionen om hur WTO kan stärkas så att organisationen blir mer effektiv samt hur organisationen bör förberedas inför kommande utmaningar, måste återupptas så snart som möjligt. Parlamentet anser ändå att stärkta bilaterala förbindelser för att främja tillväxt och sysselsättning under de rådande ekonomiska svårigheterna är förenliga med och främjar framtida och pågående multilaterala diskussioner och förhandlingar eftersom även de är regelbaserade samt öppna och transparenta till sin karaktär. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser dock på grund av det ihållande dödläget när det gäller den ursprungliga strukturen och målen för utvecklingsagendan från Doha, att diskussionen om hur WTO kan stärkas så att organisationen blir mer effektiv samt hur organisationen bör förberedas inför kommande utmaningar, måste återupptas så snart som möjligt. Parlamentet anser ändå att stärkta bilaterala förbindelser för att främja tillväxt och sysselsättning under de rådande ekonomiska svårigheterna är förenliga med och främjar framtida och pågående multilaterala diskussioner och förhandlingar eftersom även de är regelbaserade samt öppna och transparenta till sin karaktär.

| 31. | Europaparlamentet håller med om att det krävs noggranna förberedelser för att säkerställa att sådana förhandlingar om ett omfattande bilateralt handels- och investeringsavtal, om de genomförs, leder till konkreta resultat och slutförs i tid. Parlamentet ser fram emot slutrapporten (inklusive en rekommendation till beslut när det gäller förhandlingarna) från HLWG. Parlamentet uppmanar kommissionen och Förenta staternas behöriga myndigheter att presentera slutresultatet av arbetet i HLWG vid transatlantiska lagstiftardialogens 73:e möte, före utgången av 2012. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet håller med om att det krävs noggranna förberedelser för att säkerställa att sådana förhandlingar om ett omfattande bilateralt handels- och investeringsavtal, om de genomförs, leder till konkreta resultat och slutförs i tid. Parlamentet ser fram emot slutrapporten (inklusive en rekommendation till beslut när det gäller förhandlingarna) från HLWG. Parlamentet uppmanar kommissionen och Förenta staternas behöriga myndigheter att presentera slutresultatet av arbetet i HLWG vid transatlantiska lagstiftardialogens 73:e möte, före utgången av 2012.

| 32. | Europaparlamentet begär att HLWG ska bygga på erfarenheterna och resultaten från det transatlantiska ekonomiska rådet och betonar behovet av att relevanta parlamentsutskott blir nära delaktiga. Parlamentet anser att den transatlantiska dialogen för att vara framgångsrik måste intensifieras ytterligare på samtliga nivåer och att möten på hög nivå, inte endast mellan kommissionen och Förenta staternas behöriga myndigheter, utan även mellan ledamöter av berörda utskott i parlamentet och i Förenta staternas kongress, bör hållas mer regelbundet. Parlamentet anser att det vore en välkomnad utveckling om Förenta staternas behöriga myndigheter beslutar att följa parlamentets exempel, som sedan 2010 har varit representerat i Washington genom Europaparlamentets sambandskontor. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet begär att HLWG ska bygga på erfarenheterna och resultaten från det transatlantiska ekonomiska rådet och betonar behovet av att relevanta parlamentsutskott blir nära delaktiga. Parlamentet anser att den transatlantiska dialogen för att vara framgångsrik måste intensifieras ytterligare på samtliga nivåer och att möten på hög nivå, inte endast mellan kommissionen och Förenta staternas behöriga myndigheter, utan även mellan ledamöter av berörda utskott i parlamentet och i Förenta staternas kongress, bör hållas mer regelbundet. Parlamentet anser att det vore en välkomnad utveckling om Förenta staternas behöriga myndigheter beslutar att följa parlamentets exempel, som sedan 2010 har varit representerat i Washington genom Europaparlamentets sambandskontor.

| 33. | Europaparlamentet efterlyser, efter grundliga och noggranna förberedelser och samråd, att förhandlingar inleds under den första hälften av 2013 för att ta vara på de nuvarande politiska drivkrafterna och stödet från näringslivet i syfte att avsluta förhandlingarna på ett snabbt och framgångsrik sätt. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet efterlyser, efter grundliga och noggranna förberedelser och samråd, att förhandlingar inleds under den första hälften av 2013 för att ta vara på de nuvarande politiska drivkrafterna och stödet från näringslivet i syfte att avsluta förhandlingarna på ett snabbt och framgångsrik sätt.

| 34. | Europaparlamentet begär att, när förhandlingarna väl har inletts, samtliga aktörer som företräder näringslivet ska organisera sig på ett sådant sätt att de kan tillhandahålla ett maximalt stöd på ett samordnat och brett sätt för att främja en öppen och transparent dialog till stöd för initiativet. Parlamentet är övertygat om att dialogen med konsumenterna liksom med små och medelstora företag kommer att vara av särskild betydelse och bör inledas och samordnas utan dröjsmål i syfte att ta till vara på de drivkrafter på samtliga nivåer som stöder förhandlingarna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet begär att, när förhandlingarna väl har inletts, samtliga aktörer som företräder näringslivet ska organisera sig på ett sådant sätt att de kan tillhandahålla ett maximalt stöd på ett samordnat och brett sätt för att främja en öppen och transparent dialog till stöd för initiativet. Parlamentet är övertygat om att dialogen med konsumenterna liksom med små och medelstora företag kommer att vara av särskild betydelse och bör inledas och samordnas utan dröjsmål i syfte att ta till vara på de drivkrafter på samtliga nivåer som stöder förhandlingarna.

| 35. | Europaparlamentet förbinder sig att samarbeta nära med rådet, kommissionen, Förenta staternas kongress, Förenta staternas behöriga myndigheter och de berörda aktörerna för att uppnå den fulla ekonomiska potentialen i det transatlantiska ekonomiska partnerskapet för att skapa nya möjligheter för företag och arbetstagare på båda sidor om Atlanten och för att stärka EU:s och Förenta staternas ledarskap i den globala ekonomin. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet förbinder sig att samarbeta nära med rådet, kommissionen, Förenta staternas kongress, Förenta staternas behöriga myndigheter och de berörda aktörerna för att uppnå den fulla ekonomiska potentialen i det transatlantiska ekonomiska partnerskapet för att skapa nya möjligheter för företag och arbetstagare på båda sidor om Atlanten och för att stärka EU:s och Förenta staternas ledarskap i den globala ekonomin.

| 36. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Förenta staternas kongress och Förenta staternas handelsrepresentant. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Förenta staternas kongress och Förenta staternas handelsrepresentant.

---

(1)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/126389.pdf

(2)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/november/tradoc_148385.pdf

(3)  http://www.whitehouse.gov/the-press-office/2012/05/19/camp-david-declaration

(4)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ec/131069.pdf

(5)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2012/june/tradoc_149557.pdf

(6)  http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/12/462

(7)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131388.pdf

(8)  EUT C 298E, 8.12.2006, s. 235.

(9)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 128.

(10)  EUT C 184 E, 6.8.2009, s. 16.

(11)  EUT C 285 E, 26.11.2009, s. 1.

(12)  EUT C 294 E, 3.12.2009, s. 33.

(13)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 101.

(14)  EUT C 74E, 13.3.2012, s. 1.

(15)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 34.

(16)  Antagna texter P7_TA(2011)0412.

(17)  Antagna texter, P7_TA(2011)0510.

(18)  Antagna texter, P7_TA(2011)0565.

(19)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2009/december/tradoc_145613.pdf

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 23 oktober 2012

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/61

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Begäran om upphävande av Martin Ehrenhausers immunitet

P7_TA(2012)0358

Europaparlamentets beslut av den 23 oktober 2012 om begäran om upphävande av Martin Ehrenhausers immunitet (2012/2152(IMM))

2014/C 68 E/08

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Martin Ehrenhausers immunitet som översändes den 21 mars 2012 av åklagarmyndigheten i Wien med anledning av genomförandet av en förundersökning och som tillkännagavs i kammaren den 2 juli 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Martin Ehrenhausers immunitet som översändes den 21 mars 2012 av åklagarmyndigheten i Wien med anledning av genomförandet av en förundersökning och som tillkännagavs i kammaren den 2 juli 2012,

| — | efter att ha hört Martin Ehrenhauser i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Martin Ehrenhauser i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av artikel 57 i Bundes-Verfassungsgesetz (Österrikes grundlag), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 57 i Bundes-Verfassungsgesetz (Österrikes grundlag),

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010 och 6 september 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010 och 6 september 2011 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0332/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0332/2012), och av följande skäl:

| A. | Åklagarmyndigheten i Wien har begärt att immuniteten för Martin Ehrenhauser, ledamot av Europaparlamentet, ska upphävas för att göra det möjligt för de österrikiska myndigheterna att genomföra en förundersökning och en straffrättslig undersökning mot Martin Ehrenhauser. |
| --- | --- |

A.

Åklagarmyndigheten i Wien har begärt att immuniteten för Martin Ehrenhauser, ledamot av Europaparlamentet, ska upphävas för att göra det möjligt för de österrikiska myndigheterna att genomföra en förundersökning och en straffrättslig undersökning mot Martin Ehrenhauser.

| B. | Upphävandet av Martin Ehrenhausers immunitet gäller misstänkta brott i samband med olagligt intrång i ett datorsystem i enlighet med paragraf 118a i den österrikiska strafflagen, kränkning av telekommunikationshemligheten i enlighet med paragraf 119 i samma lag, förbjuden inhämtning av uppgifter i enlighet med paragraf 119a i samma lag och misstanke om missbruk av en ljudupptagnings- eller avlyssningsanordning i enlighet med paragraf 120.2 i samma lag samt överträdelse av paragraf 51 i uppgiftsskyddslagen från 2000. |
| --- | --- |

B.

Upphävandet av Martin Ehrenhausers immunitet gäller misstänkta brott i samband med olagligt intrång i ett datorsystem i enlighet med paragraf 118a i den österrikiska strafflagen, kränkning av telekommunikationshemligheten i enlighet med paragraf 119 i samma lag, förbjuden inhämtning av uppgifter i enlighet med paragraf 119a i samma lag och misstanke om missbruk av en ljudupptagnings- eller avlyssningsanordning i enlighet med paragraf 120.2 i samma lag samt överträdelse av paragraf 51 i uppgiftsskyddslagen från 2000.

| C. | Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöterna av Europaparlamentet vad avser deras egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöterna av Europaparlamentet vad avser deras egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land.

| D. | Enligt artikel 57.2 i Österrikes grundlag (B-VG) får ledamöter av nationalrådet – med undantag av om de grips på bar gärning när de begår ett brott – gripas för en straffbar handling endast med nationalrådets tillstånd. Vidare krävs nationalrådets tillstånd för husrannsakningar hos ledamöter av nationalrådet. Enligt artikel 57.3 i B-VG får ledamöter av nationalrådet utan nationalrådets tillstånd bli föremål för myndigheternas utredning på grund av en straffbar handling endast om denna handling uppenbarligen saknar samband med den berörda ledamotens politiska verksamhet. Enligt denna föreskrift måste myndigheten inhämta nationalrådets beslut om huruvida ett sådant samband föreligger, om så begärs av den berörda ledamoten eller av en tredjedel av ledamöterna i det ständiga utskott som ansvarar för dessa ärenden. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 57.2 i Österrikes grundlag (B-VG) får ledamöter av nationalrådet – med undantag av om de grips på bar gärning när de begår ett brott – gripas för en straffbar handling endast med nationalrådets tillstånd. Vidare krävs nationalrådets tillstånd för husrannsakningar hos ledamöter av nationalrådet. Enligt artikel 57.3 i B-VG får ledamöter av nationalrådet utan nationalrådets tillstånd bli föremål för myndigheternas utredning på grund av en straffbar handling endast om denna handling uppenbarligen saknar samband med den berörda ledamotens politiska verksamhet. Enligt denna föreskrift måste myndigheten inhämta nationalrådets beslut om huruvida ett sådant samband föreligger, om så begärs av den berörda ledamoten eller av en tredjedel av ledamöterna i det ständiga utskott som ansvarar för dessa ärenden.

| E. | Således måste Martin Ehrenhausers immunitet upphävas om utredningen mot honom ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

E.

Således måste Martin Ehrenhausers immunitet upphävas om utredningen mot honom ska kunna genomföras.

| F. | Martin Ehrenhauser har hörts av Europaparlamentets utskott för rättsliga frågor. I detta sammanhang meddelade han att han anser att hans immunitet bör upphävas. |
| --- | --- |

F.

Martin Ehrenhauser har hörts av Europaparlamentets utskott för rättsliga frågor. I detta sammanhang meddelade han att han anser att hans immunitet bör upphävas.

| G. | Europeiska unionens domstol har fastställt att ”[ä]ven om privilegierna och immuniteten har beviljats enbart i gemenskapens intresse, är det inte desto mindre så att de uttryckligen har beviljats tjänstemän vid gemenskapens institutioner, samt parlamentets ledamöter”, och ”genom protokollet skapas alltså en personlig rätt till förmån för de berörda personerna” (2). |
| --- | --- |

G.

Europeiska unionens domstol har fastställt att ”[ä]ven om privilegierna och immuniteten har beviljats enbart i gemenskapens intresse, är det inte desto mindre så att de uttryckligen har beviljats tjänstemän vid gemenskapens institutioner, samt parlamentets ledamöter”, och ”genom protokollet skapas alltså en personlig rätt till förmån för de berörda personerna” (2).

| H. | Varken artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier eller artikel 57 i Österrikes grundlag utgör något hinder för att upphäva Martin Ehrenhausers immunitet. |
| --- | --- |

H.

Varken artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier eller artikel 57 i Österrikes grundlag utgör något hinder för att upphäva Martin Ehrenhausers immunitet.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Martin Ehrenhausers immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Martin Ehrenhausers immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Republiken Österrike och till Martin Ehrenhauser. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Republiken Österrike och till Martin Ehrenhauser.

---

(1)  Mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier, svensk specialutgåva I, s. 203; mål 149/85, Wybot mot Faure m.fl., svensk specialutgåva VIII, s. 703; mål T-345/05, Mote mot parlamentet, REG 2008, s. II-2849; de förenade målen C-200/07 och C-201/07, Marra mot De Gregorio och Clemente, REG 2008, s. I-7929; mål T-42/06, Gollnisch mot parlamentet, REU 2010, s. II-01135 och mål C-163/10, Patriciello (ännu ej offentliggjort i REU).

(2)  Mål T-345/05, Mote mot parlamentet, REG 2008, s. II-2849, punkt 28.

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/63

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Europeiska unionens budget för budgetåret 2013 - alla avsnitt

P7_TA(2012)0359

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 (12749/2012 – C7-0233/2012 – 2012/2092(BUD))

2014/C 68 E/09

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2012 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten – avsnitt III – kommissionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2012 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten – avsnitt III – kommissionen (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2012 om beräkningen av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2013 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2012 om beräkningen av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2013 (5),

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 som kommissionen antog den 25 april 2012 (COM(2012)0300), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 som kommissionen antog den 25 april 2012 (COM(2012)0300),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2012 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2013 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2012 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2013 (6),

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 28 juni 2012 att skapa en sysselsättnings- och tillväxtpakt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 28 juni 2012 att skapa en sysselsättnings- och tillväxtpakt,

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 som rådet antog den 24 juli 2012 och översände till parlamentet den 14 september 2012 (12749/2012 – C7-0233/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 som rådet antog den 24 juli 2012 och översände till parlamentet den 14 september 2012 (12749/2012 – C7-0233/2012),

| — | med beaktande av ändringsskrivelse nr 1/2013 till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 som kommissionen lade fram den 19 oktober 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringsskrivelse nr 1/2013 till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 som kommissionen lade fram den 19 oktober 2012,

| — | med beaktande av artikel 75b i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 75b i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A7-0311/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A7-0311/2012), och av följande skäl:

| A. | De prioriteringar som lagts fram i yttrandena från parlamentets särskilda utskott samt de som formulerades i samband med sammanträdena med föredragandena i budgetfrågor har i så stor utsträckning som möjligt beaktats i denna resolution och i parlamentets omröstning om ändringsförslagen till budgeten. |
| --- | --- |

A.

De prioriteringar som lagts fram i yttrandena från parlamentets särskilda utskott samt de som formulerades i samband med sammanträdena med föredragandena i budgetfrågor har i så stor utsträckning som möjligt beaktats i denna resolution och i parlamentets omröstning om ändringsförslagen till budgeten.

Avsnitt III

| 1. | Europaparlamentet påminner om sina prioriteringar i budgeten för 2013, som redovisas ingående i nämnda resolution av den 4 juli 2012 om mandatet för trepartsmötet och som består i att främja hållbar tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, i synnerhet för små och medelstora företag och ungdomar. Parlamentet påpekar än en gång att kommissionens förslag till budget återspeglar parlamentets prioriteringar när det gäller vilka program och initiativ som bör förstärkas för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om sina prioriteringar i budgeten för 2013, som redovisas ingående i nämnda resolution av den 4 juli 2012 om mandatet för trepartsmötet och som består i att främja hållbar tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, i synnerhet för små och medelstora företag och ungdomar. Parlamentet påpekar än en gång att kommissionens förslag till budget återspeglar parlamentets prioriteringar när det gäller vilka program och initiativ som bör förstärkas för att uppnå dessa mål.

| 2. | Europaparlamentet är väl medvetet om att det ekonomiska läget i medlemsstaterna innebär stora svårigheter och att det krävs en ansvarsfull och realistisk behandling, men kan ändå inte acceptera en strategi där EU:s budget blir en källa till möjliga besparingar enligt samma proportioner och logik som i medlemsstaternas budgetar, eftersom de olika budgettyperna skiljer sig åt sinsemellan när det gäller karaktär, mål och struktur. Parlamentet betonar att minskade resurser i EU säkerligen kommer att leda till mindre investeringar och sämre likviditet i medlemsstaterna, vilket skulle förvärra de aktuella problemen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är väl medvetet om att det ekonomiska läget i medlemsstaterna innebär stora svårigheter och att det krävs en ansvarsfull och realistisk behandling, men kan ändå inte acceptera en strategi där EU:s budget blir en källa till möjliga besparingar enligt samma proportioner och logik som i medlemsstaternas budgetar, eftersom de olika budgettyperna skiljer sig åt sinsemellan när det gäller karaktär, mål och struktur. Parlamentet betonar att minskade resurser i EU säkerligen kommer att leda till mindre investeringar och sämre likviditet i medlemsstaterna, vilket skulle förvärra de aktuella problemen.

| 3. | Europaparlamentet understryker att EU:s budget bör betraktas som ett kompletterande stödinstrument för medlemsstaternas ekonomier som kan koncentrera initiativ och investeringar på strategiska områden för tillväxt och skapande av sysselsättning samt bidra till en hävstångseffekt inom sektorer över nationsgränserna. Parlamentet framhåller att en sådan roll legitimeras av medlemsstaterna, som tillsammans med parlamentet ansvarar för de beslut som ligger till grund för majoriteten av EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att EU:s budget bör betraktas som ett kompletterande stödinstrument för medlemsstaternas ekonomier som kan koncentrera initiativ och investeringar på strategiska områden för tillväxt och skapande av sysselsättning samt bidra till en hävstångseffekt inom sektorer över nationsgränserna. Parlamentet framhåller att en sådan roll legitimeras av medlemsstaterna, som tillsammans med parlamentet ansvarar för de beslut som ligger till grund för majoriteten av EU:s lagstiftning.

| 4. | Europaparlamentet understryker EU-budgetens omfattande synergieffekter och dess följaktligen fortlöpande bidrag till kostnadssparande. Parlamentet anser att ytterligare inbesparingar skulle kunna göras om det fanns tillräcklig politisk vilja i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker EU-budgetens omfattande synergieffekter och dess följaktligen fortlöpande bidrag till kostnadssparande. Parlamentet anser att ytterligare inbesparingar skulle kunna göras om det fanns tillräcklig politisk vilja i medlemsstaterna.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att 2013 är det sista året i den nuvarande fleråriga budgetramen, och att det därför är ytterst viktigt att skapa jämvikt mellan de åtaganden som gjorts hittills och de betalningar som är ett resultat av dessa åtaganden och som måste fullföljas, eftersom EU:s institutionella trovärdighet står på spel och kommissionen kan drabbas av rättsliga påföljder om berättigade betalningskrav inte uppfylls. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att 2013 är det sista året i den nuvarande fleråriga budgetramen, och att det därför är ytterst viktigt att skapa jämvikt mellan de åtaganden som gjorts hittills och de betalningar som är ett resultat av dessa åtaganden och som måste fullföljas, eftersom EU:s institutionella trovärdighet står på spel och kommissionen kan drabbas av rättsliga påföljder om berättigade betalningskrav inte uppfylls.

| 6. | Europaparlamentet beklagar därför att rådet även detta år har beslutat att göra övergripande nedskärningar i budgetförslaget för att på ett artificiellt sätt minska EU:s resurser för 2013 med sammanlagt 1 155 miljoner EUR (- 0,8 procent) i åtagandebemyndiganden (ÅB) och 5 228 miljoner EUR (- 3,8 procent) i betalningsbemyndiganden (BB) i förhållande till budgetförslaget, vilket innebär en mycket liten ökning från 2012 års budget, både i åtaganden (+ 1,27 procent jämfört med 2 procent i budgetförslaget) och betalningar (+ 2,79 procent jämfört med 6,8 procent i budgetförslaget). |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar därför att rådet även detta år har beslutat att göra övergripande nedskärningar i budgetförslaget för att på ett artificiellt sätt minska EU:s resurser för 2013 med sammanlagt 1 155 miljoner EUR (- 0,8 procent) i åtagandebemyndiganden (ÅB) och 5 228 miljoner EUR (- 3,8 procent) i betalningsbemyndiganden (BB) i förhållande till budgetförslaget, vilket innebär en mycket liten ökning från 2012 års budget, både i åtaganden (+ 1,27 procent jämfört med 2 procent i budgetförslaget) och betalningar (+ 2,79 procent jämfört med 6,8 procent i budgetförslaget).

| 7. | Europaparlamentet förvånas över att rådet i sin behandling inte har tagit hänsyn till kommissionens senaste prognos för programgenomförande, som baseras på medlemsstaternas uppskattningar, där kommissionen dels visar på tydligt förbättrat budgetutfall på vissa områden där förstärkning kommer att behövas redan under 2012, dels varnar för den allvarliga risken för betalningsunderskott, framför allt i rubrikerna 1a, 1b och 2. Parlamentet påminner i detta avseende om skrivelsen från kommissionens ordförande José Manuel Barroso till de 27 medlemsstaterna i juli 2012, där han uttryckte sin oro över de nedskärningar som rådet gjort i budgetförslaget under sin behandling, eftersom EU som ett resultat av dessa nedskärningar riskerar att inte få tillräckliga resurser för att betala sina skulder. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet förvånas över att rådet i sin behandling inte har tagit hänsyn till kommissionens senaste prognos för programgenomförande, som baseras på medlemsstaternas uppskattningar, där kommissionen dels visar på tydligt förbättrat budgetutfall på vissa områden där förstärkning kommer att behövas redan under 2012, dels varnar för den allvarliga risken för betalningsunderskott, framför allt i rubrikerna 1a, 1b och 2. Parlamentet påminner i detta avseende om skrivelsen från kommissionens ordförande José Manuel Barroso till de 27 medlemsstaterna i juli 2012, där han uttryckte sin oro över de nedskärningar som rådet gjort i budgetförslaget under sin behandling, eftersom EU som ett resultat av dessa nedskärningar riskerar att inte få tillräckliga resurser för att betala sina skulder.

| 8. | Europaparlamentet betonar att de nuvarande förfarandena för att bedöma de verkliga behoven av betalningsbemyndiganden mellan berörda förvaltningar i medlemsstaterna och kommissionens behöriga avdelningar genomförs helt utan insyn. Parlamentet tror fullt och fast på att sådana förfaranden får negativa återverkningar på slutresultatets kvalitet, på den information som inte bara når själva regeringarna utan även de nationella parlamenten och Europaparlamentet, och på förhandlingarna mellan budgetmyndighetens två grenar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att de nuvarande förfarandena för att bedöma de verkliga behoven av betalningsbemyndiganden mellan berörda förvaltningar i medlemsstaterna och kommissionens behöriga avdelningar genomförs helt utan insyn. Parlamentet tror fullt och fast på att sådana förfaranden får negativa återverkningar på slutresultatets kvalitet, på den information som inte bara når själva regeringarna utan även de nationella parlamenten och Europaparlamentet, och på förhandlingarna mellan budgetmyndighetens två grenar.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att rådets nedskärningar är spridda över samtliga rubriker, men att rubrikerna 1a och 1b är särskilt drabbade när det gäller betalningsbemyndiganden (- 1,9 miljarder EUR respektive - 1,6 miljarder EUR i förhållande till budgetförslaget), det vill säga de rubriker där de flesta program och initiativ för genomförandet av Europa 2020-strategins mål finns samlade. Parlamentet påpekar att en sådan strategi äventyrar fullföljandet av tidigare åtaganden och därmed genomförandet av EU:s gemensamt beslutade prioriteringar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att rådets nedskärningar är spridda över samtliga rubriker, men att rubrikerna 1a och 1b är särskilt drabbade när det gäller betalningsbemyndiganden (- 1,9 miljarder EUR respektive - 1,6 miljarder EUR i förhållande till budgetförslaget), det vill säga de rubriker där de flesta program och initiativ för genomförandet av Europa 2020-strategins mål finns samlade. Parlamentet påpekar att en sådan strategi äventyrar fullföljandet av tidigare åtaganden och därmed genomförandet av EU:s gemensamt beslutade prioriteringar.

| 10. | Europaparlamentet betonar att dessa nedskärningar helt strider mot slutsatserna från Europeiska rådets sammanträde i juni, där rådet beskrev EU:s budget som ”en katalysator för tillväxt och sysselsättning i hela Europa” och beslutade att koncentrera resurserna till tillväxtfrämjande åtgärder, bland annat 55 miljarder EUR från strukturfonderna. Parlamentet anser att detta beslut, som fattats på högsta politiska nivå i EU, måste fullföljas genom tillräckliga betalningsbemyndiganden för 2013 för att stödja program och åtgärder som förstärker denna prioritering. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att dessa nedskärningar helt strider mot slutsatserna från Europeiska rådets sammanträde i juni, där rådet beskrev EU:s budget som ”en katalysator för tillväxt och sysselsättning i hela Europa” och beslutade att koncentrera resurserna till tillväxtfrämjande åtgärder, bland annat 55 miljarder EUR från strukturfonderna. Parlamentet anser att detta beslut, som fattats på högsta politiska nivå i EU, måste fullföljas genom tillräckliga betalningsbemyndiganden för 2013 för att stödja program och åtgärder som förstärker denna prioritering.

| 11. | Europaparlamentet tillbakavisar rådets argument att dessa nedskärningar motsvarar bristfälligt genomförda program eller program som uppvisat dåliga resultat, eftersom nedskärningarna också drabbar program med föredömligt hög genomförandegrad (t.ex. programmet för livslångt lärande och programmet för konkurrenskraft och innovation i rubrik 1a och målet om konkurrenskraft och sysselsättning i rubrik 1b), samtidigt som de inte berör vissa områden där genomförandet varit bristfälligt. Parlamentet påpekar att man i dessa kriterier helt bortsett från att EU:s politikområden löper över flera år, i synnerhet sammanhållningspolitiken, som kännetecknas av en stigande betalningsprofil mot slutet av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet tillbakavisar rådets argument att dessa nedskärningar motsvarar bristfälligt genomförda program eller program som uppvisat dåliga resultat, eftersom nedskärningarna också drabbar program med föredömligt hög genomförandegrad (t.ex. programmet för livslångt lärande och programmet för konkurrenskraft och innovation i rubrik 1a och målet om konkurrenskraft och sysselsättning i rubrik 1b), samtidigt som de inte berör vissa områden där genomförandet varit bristfälligt. Parlamentet påpekar att man i dessa kriterier helt bortsett från att EU:s politikområden löper över flera år, i synnerhet sammanhållningspolitiken, som kännetecknas av en stigande betalningsprofil mot slutet av den fleråriga budgetramen.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att rådets kraftiga minskning av betalningsnivån jämfört med åtagandena med all logik skulle medföra en ytterligare ökning av de utestående åtagandena (RAL) i slutet av året på grund av en utökning på 4,1 miljarder EUR av klyftan mellan ÅB och BB, särskilt med hänsyn till att den största delen av RAL gäller sammanhållningspolitiken (65,6 procent) och sektorer som är kopplade till FoU (10,5 procent), det vill säga de två områden som drabbas värst av nedskärningarna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att rådets kraftiga minskning av betalningsnivån jämfört med åtagandena med all logik skulle medföra en ytterligare ökning av de utestående åtagandena (RAL) i slutet av året på grund av en utökning på 4,1 miljarder EUR av klyftan mellan ÅB och BB, särskilt med hänsyn till att den största delen av RAL gäller sammanhållningspolitiken (65,6 procent) och sektorer som är kopplade till FoU (10,5 procent), det vill säga de två områden som drabbas värst av nedskärningarna.

| 13. | På grundval av de uppgifter som kommissionen lade fram vid det interinstitutionella mötet om betalningar den 26 september 2012 tvivlar Europaparlamentet på att den ökning i BB på 6,8 procent som föreslogs i budgetförslaget kommer att vara tillräckligt för att täcka berättigade betalningskrav från medlemsstaterna i de olika rubrikerna, i synnerhet rubrikerna 1a och 1b. Parlamentet kommer därför att tillbakavisa varje försök att minska nivån för BB jämfört med budgetförslaget. |
| --- | --- |

13.

På grundval av de uppgifter som kommissionen lade fram vid det interinstitutionella mötet om betalningar den 26 september 2012 tvivlar Europaparlamentet på att den ökning i BB på 6,8 procent som föreslogs i budgetförslaget kommer att vara tillräckligt för att täcka berättigade betalningskrav från medlemsstaterna i de olika rubrikerna, i synnerhet rubrikerna 1a och 1b. Parlamentet kommer därför att tillbakavisa varje försök att minska nivån för BB jämfört med budgetförslaget.

| 14. | På grund av de senaste årens erfarenheter anser Europaparlamentet att den förklaring om betalningsbemyndiganden som rådet lade fram i sin behandling inte är en tillräcklig garanti för att en tillräcklig betalningsnivå kommer att göras tillgänglig för samtliga rubriker. Parlamentet avser därför att generellt för alla rubriker återställa alla BB som rådet minskat till nivån i budgetförslaget och att öka BB över nivån i budgetförslaget för ett antal utvalda poster med hög genomförandegrad inom de enskilda rubrikerna, i synnerhet i rubrikerna 1a och 4, för att täcka de faktiska behoven inom de program som ingår där, enligt kommissionens uppskattningar. |
| --- | --- |

14.

På grund av de senaste årens erfarenheter anser Europaparlamentet att den förklaring om betalningsbemyndiganden som rådet lade fram i sin behandling inte är en tillräcklig garanti för att en tillräcklig betalningsnivå kommer att göras tillgänglig för samtliga rubriker. Parlamentet avser därför att generellt för alla rubriker återställa alla BB som rådet minskat till nivån i budgetförslaget och att öka BB över nivån i budgetförslaget för ett antal utvalda poster med hög genomförandegrad inom de enskilda rubrikerna, i synnerhet i rubrikerna 1a och 4, för att täcka de faktiska behoven inom de program som ingår där, enligt kommissionens uppskattningar.

| 15. | Europaparlamentet ger sin delegation för 2013 års budgetförlikning mandat att inte godta en betalningsnivå, för såväl ändringsbudget nr 6/2012 som budgeten för 2013, som inte till fullo täcker betalningsbehoven för 2012 och 2013, enligt kommissionens uppskattningar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet ger sin delegation för 2013 års budgetförlikning mandat att inte godta en betalningsnivå, för såväl ändringsbudget nr 6/2012 som budgeten för 2013, som inte till fullo täcker betalningsbehoven för 2012 och 2013, enligt kommissionens uppskattningar.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de beräkningar som sänds till kommissionen – och som utgör grund för kommissionens förslag till betalningar – verifieras och certifieras på lämplig nivå i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de beräkningar som sänds till kommissionen – och som utgör grund för kommissionens förslag till betalningar – verifieras och certifieras på lämplig nivå i varje medlemsstat.

| 17. | Europaparlamentet beklagar att rådets åtaganden kraftigt skiljer sig (med totalt 2,15 miljarder EUR) från de åtagandebemyndiganden i den finansiella planeringen som är ett resultat av ett gemensamt beslut tillsammans med parlamentet från början av programperioden, samt att rådet helt bortsett från parlamentets prioriteringar som uttrycktes i parlamentets mandat för trepartsmötet. Parlamentet påpekar att dess behandling däremot bygger på och överensstämmer med de riktmärken som härrör från detta mandat. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar att rådets åtaganden kraftigt skiljer sig (med totalt 2,15 miljarder EUR) från de åtagandebemyndiganden i den finansiella planeringen som är ett resultat av ett gemensamt beslut tillsammans med parlamentet från början av programperioden, samt att rådet helt bortsett från parlamentets prioriteringar som uttrycktes i parlamentets mandat för trepartsmötet. Parlamentet påpekar att dess behandling däremot bygger på och överensstämmer med de riktmärken som härrör från detta mandat.

| 18. | Europaparlamentet betonar att lösningen på krisen måste vara mer, inte mindre, Europa, för att ge ny stimulans åt investeringar, främja skapandet av sysselsättning och bidra till att återupprätta förtroendet för ekonomin. Parlamentet har redan kritiserat frysningen av åtagandebemyndigandena i budgetförslaget som antogs av kommissionen, vilket underströks i parlamentets ovannämnda resolution av den 4 juli 2012 om mandatet för trepartsmötet, och kan därför inte acceptera rådets beslut att minska dem ytterligare till endast + 1,27 procent i förhållande till 2012 års budget. Parlamentet påminner om att dessa åtaganden återspeglar EU:s politiska prioriteringar och bör fastställas på lång sikt då den ekonomiska nedgången kan ha vänt. Parlamentet har för avsikt att öka åtagandebemyndigandena i förhållande till budgetförslaget för några budgetposter som är direkt kopplade till genomförandet av Europa 2020-strategins prioriteringar och ligger i linje med parlamentets traditionella prioriteringar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att lösningen på krisen måste vara mer, inte mindre, Europa, för att ge ny stimulans åt investeringar, främja skapandet av sysselsättning och bidra till att återupprätta förtroendet för ekonomin. Parlamentet har redan kritiserat frysningen av åtagandebemyndigandena i budgetförslaget som antogs av kommissionen, vilket underströks i parlamentets ovannämnda resolution av den 4 juli 2012 om mandatet för trepartsmötet, och kan därför inte acceptera rådets beslut att minska dem ytterligare till endast + 1,27 procent i förhållande till 2012 års budget. Parlamentet påminner om att dessa åtaganden återspeglar EU:s politiska prioriteringar och bör fastställas på lång sikt då den ekonomiska nedgången kan ha vänt. Parlamentet har för avsikt att öka åtagandebemyndigandena i förhållande till budgetförslaget för några budgetposter som är direkt kopplade till genomförandet av Europa 2020-strategins prioriteringar och ligger i linje med parlamentets traditionella prioriteringar.

| 19. | Europaparlamentet fastställer därför den totala anslagsnivån för 2013 till 151 151,84 miljoner respektive 137 898,15 miljoner EUR för åtagande- respektive betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet fastställer därför den totala anslagsnivån för 2013 till 151 151,84 miljoner respektive 137 898,15 miljoner EUR för åtagande- respektive betalningsbemyndiganden.

Rubrik 1a

| 20. | Europaparlamentet beklagar att rubrik 1a påverkas av nästan samtliga rådets nedskärningar av åtagandebemyndiganden i rubrik 1 (- 2,9 procent i förhållande till budgetförslaget) och att den drabbas hårdast av de minskade betalningsbemyndigandena (- 1,9 miljarder EUR eller - 14 procent i förhållande till budgetförslaget), trots att det är den viktigaste rubriken för genomförandet av Europa 2020-målen. Parlamentet beslutar att återställa nästan alla nedskärningar som rådet har gjort och att förstärka åtagande- och betalningsbemyndiganden över nivån i budgetförslaget för ett antal poster som är direkt kopplade till målen i Europa 2020-strategin och som kännetecknas av hög genomförandegrad och god förmåga att utnyttja anslagna medel. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet beklagar att rubrik 1a påverkas av nästan samtliga rådets nedskärningar av åtagandebemyndiganden i rubrik 1 (- 2,9 procent i förhållande till budgetförslaget) och att den drabbas hårdast av de minskade betalningsbemyndigandena (- 1,9 miljarder EUR eller - 14 procent i förhållande till budgetförslaget), trots att det är den viktigaste rubriken för genomförandet av Europa 2020-målen. Parlamentet beslutar att återställa nästan alla nedskärningar som rådet har gjort och att förstärka åtagande- och betalningsbemyndiganden över nivån i budgetförslaget för ett antal poster som är direkt kopplade till målen i Europa 2020-strategin och som kännetecknas av hög genomförandegrad och god förmåga att utnyttja anslagna medel.

| 21. | Europaparlamentet beklagar djupt att rådet, i stället för att öka anslagen till sjunde ramprogrammet för forskning och programmet för konkurrenskraft och innovation, beslutade att göra nedskärningar i kommissionens förslag för motsvarande budgetposter, vilket tydligt strider mot rådets senaste beslut att skapa en sysselsättnings- och tillväxtpakt som bland annat stöder forskning och utveckling, innovation och sysselsättning. Parlamentet framhåller de utmärkta resultaten inom dessa program, för vilka kommissionen har rapporterat ett snabbare genomförande under 2012 jämfört med föregående år. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet beklagar djupt att rådet, i stället för att öka anslagen till sjunde ramprogrammet för forskning och programmet för konkurrenskraft och innovation, beslutade att göra nedskärningar i kommissionens förslag för motsvarande budgetposter, vilket tydligt strider mot rådets senaste beslut att skapa en sysselsättnings- och tillväxtpakt som bland annat stöder forskning och utveckling, innovation och sysselsättning. Parlamentet framhåller de utmärkta resultaten inom dessa program, för vilka kommissionen har rapporterat ett snabbare genomförande under 2012 jämfört med föregående år.

| 22. | Europaparlamentet anser att programmet för konkurrenskraft och innovation är ett av de program som bidrar mest till Europa 2020-strategin och ett viktigt verktyg för att underlätta tillgången till finansiering, i synnerhet för innovativa små och medelstora företag. Parlamentet beslutar därför att öka ÅB och BB till förmån för programmen Entreprenörskap och innovation och Intelligent energi – Europa inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt att öka både ÅB och BB för de finansiella instrumenten i detta program med hänsyn till de små och medelstora företagens ökade efterfrågan. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att programmet för konkurrenskraft och innovation är ett av de program som bidrar mest till Europa 2020-strategin och ett viktigt verktyg för att underlätta tillgången till finansiering, i synnerhet för innovativa små och medelstora företag. Parlamentet beslutar därför att öka ÅB och BB till förmån för programmen Entreprenörskap och innovation och Intelligent energi – Europa inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt att öka både ÅB och BB för de finansiella instrumenten i detta program med hänsyn till de små och medelstora företagens ökade efterfrågan.

| 23. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag om att täcka Iterprojektets merkostnader med effektivitetsbesparingar, framför allt inom gemensamma företag och sjunde ramprogrammets administrativa utgifter. Parlamentet framhåller den EU-finansierade forskningens mervärde och avgörande roll i uppfyllandet av Europa 2020-strategins tillväxt-, konkurrenskrafts- och sysselsättningsmål. I enlighet med den interinstitutionella förklaringen från december 2011 beslutar parlamentet därför att delvis kompensera dessa nedskärningar genom att fastställa större åtaganden än i budgetförslaget för ett antal driftsbudgetposter inom det sjunde ramprogrammet som direkt bidrar till Europa 2020-strategin och som kännetecknas av utmärkt genomförandegrad och god förmåga att utnyttja anslagna medel. Parlamentet föreslår att denna kompensation, som överstiger den tillgängliga marginalen, ska finansieras genom mobilisering av flexibilitetsinstrumentet till ett belopp av 50 miljoner EUR. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar kommissionens förslag om att täcka Iterprojektets merkostnader med effektivitetsbesparingar, framför allt inom gemensamma företag och sjunde ramprogrammets administrativa utgifter. Parlamentet framhåller den EU-finansierade forskningens mervärde och avgörande roll i uppfyllandet av Europa 2020-strategins tillväxt-, konkurrenskrafts- och sysselsättningsmål. I enlighet med den interinstitutionella förklaringen från december 2011 beslutar parlamentet därför att delvis kompensera dessa nedskärningar genom att fastställa större åtaganden än i budgetförslaget för ett antal driftsbudgetposter inom det sjunde ramprogrammet som direkt bidrar till Europa 2020-strategin och som kännetecknas av utmärkt genomförandegrad och god förmåga att utnyttja anslagna medel. Parlamentet föreslår att denna kompensation, som överstiger den tillgängliga marginalen, ska finansieras genom mobilisering av flexibilitetsinstrumentet till ett belopp av 50 miljoner EUR.

| 24. | Europaparlamentet understryker det stora mervärdet i programmet Livslångt lärande och Erasmus Mundusprogrammet, som trots små budgetramar ger stor avkastning i form av effektivt genomförande och en positiv bild av unionen hos medborgarna. I enlighet med sin fastställda ståndpunkt under de senaste budgetförfarandena beslutar parlamentet att öka anslagen både i ÅB och BB för dessa program i förhållande till budgetförslaget, med hänsyn till deras goda förmåga att utnyttja anslagna medel. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker det stora mervärdet i programmet Livslångt lärande och Erasmus Mundusprogrammet, som trots små budgetramar ger stor avkastning i form av effektivt genomförande och en positiv bild av unionen hos medborgarna. I enlighet med sin fastställda ståndpunkt under de senaste budgetförfarandena beslutar parlamentet att öka anslagen både i ÅB och BB för dessa program i förhållande till budgetförslaget, med hänsyn till deras goda förmåga att utnyttja anslagna medel.

| 25. | Europaparlamentet beklagar rådets nerskärningar i betalningsbemyndiganden (- 23 miljoner euro jämfört med budgetförslaget), vilka påverkar det finansiella stödet till projekt av gemensamt intresse inom ramen för det transeuropeiska transportnätet. Parlamentet betonar att detta program, genom investeringar i infrastruktur med högt europeiskt mervärde är av avgörande betydelse för att öka EU: konkurrenskraft totalt och bidrar direkt till tillväxt och sysselsättning. Parlamentet understryker att programmet har god prestanda när det gäller genomförande och att 2013 kommer att bli ett avgörande år då avsikten är att förbereda ikraftträdandet av Fonden för ett sammanlänkat Europa. Parlamentet beslutar därför att bibehålla nivån för åtaganden och betalningar enligt budgetförslaget. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet beklagar rådets nerskärningar i betalningsbemyndiganden (- 23 miljoner euro jämfört med budgetförslaget), vilka påverkar det finansiella stödet till projekt av gemensamt intresse inom ramen för det transeuropeiska transportnätet. Parlamentet betonar att detta program, genom investeringar i infrastruktur med högt europeiskt mervärde är av avgörande betydelse för att öka EU: konkurrenskraft totalt och bidrar direkt till tillväxt och sysselsättning. Parlamentet understryker att programmet har god prestanda när det gäller genomförande och att 2013 kommer att bli ett avgörande år då avsikten är att förbereda ikraftträdandet av Fonden för ett sammanlänkat Europa. Parlamentet beslutar därför att bibehålla nivån för åtaganden och betalningar enligt budgetförslaget.

| 26. | Europaparlamentet beslutar att återställa budgetförslagets betalningar till budgetposten för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Parlamentet betonar att man genom att återinföra betalningsbemyndiganden kommer att undvika överföringar från andra budgetposter och att det avsatta beloppet utgör det minimibelopp som använts av fonden under årets första månader. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet beslutar att återställa budgetförslagets betalningar till budgetposten för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Parlamentet betonar att man genom att återinföra betalningsbemyndiganden kommer att undvika överföringar från andra budgetposter och att det avsatta beloppet utgör det minimibelopp som använts av fonden under årets första månader.

Rubrik 1b

| 27. | Europaparlamentet beklagar djupt rådets kraftiga nedskärningar av betalningsbemyndiganden (1,6 miljarder EUR eller 3,3 procent i förhållande till budgetförslaget) som drabbar det regionala konkurrens- och sysselsättningsmålet (12,9 procent), målet om europeiskt territoriellt samarbete (18,7 procent) och Sammanhållningsfonden (4,7 procent), och som, om de antas, definitivt skulle förhindra ett korrekt genomförande av projekten under programperiodens sista år, med dramatiska konsekvenser särskilt för medlemsstater som redan brottas med sociala, ekonomiska och finansiella svårigheter. Detta skulle leda till en betydande ökning av utestående åtaganden (RAL). Parlamentet noterar däremot att konvergensmålet i princip inte påverkas alls. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet beklagar djupt rådets kraftiga nedskärningar av betalningsbemyndiganden (1,6 miljarder EUR eller 3,3 procent i förhållande till budgetförslaget) som drabbar det regionala konkurrens- och sysselsättningsmålet (12,9 procent), målet om europeiskt territoriellt samarbete (18,7 procent) och Sammanhållningsfonden (4,7 procent), och som, om de antas, definitivt skulle förhindra ett korrekt genomförande av projekten under programperiodens sista år, med dramatiska konsekvenser särskilt för medlemsstater som redan brottas med sociala, ekonomiska och finansiella svårigheter. Detta skulle leda till en betydande ökning av utestående åtaganden (RAL). Parlamentet noterar däremot att konvergensmålet i princip inte påverkas alls.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att den höga betalningsnivån i budgetförslaget för denna rubrik (+ 8,1 procent) är ett resultat av tidigare åtaganden som måste fullföljas vid programperiodens slut, i enlighet med strukturfondernas naturliga livscykel. Parlamentet betonar att en mer realistisk hållning från rådets sida när det gäller rubrikens faktiska betalningsbehov under EU:s senaste budgetförfaranden skulle ha lett till en betydligt mindre procentuell ökning av betalningsbemyndigandena. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner om att den höga betalningsnivån i budgetförslaget för denna rubrik (+ 8,1 procent) är ett resultat av tidigare åtaganden som måste fullföljas vid programperiodens slut, i enlighet med strukturfondernas naturliga livscykel. Parlamentet betonar att en mer realistisk hållning från rådets sida när det gäller rubrikens faktiska betalningsbehov under EU:s senaste budgetförfaranden skulle ha lett till en betydligt mindre procentuell ökning av betalningsbemyndigandena.

| 29. | Europaparlamentet upprepar de tvivel som uttrycktes i parlamentets mandat för trepartsmötet om huruvida den föreslagna betalningsnivån i budgetförslaget är tillräcklig för att uppfylla de totala förväntade betalningskraven utan en ändringsbudget för detta år. Parlamentet understryker att kommissionens förslag bygger på antagandet att samtliga anslagsbehov för betalningar från tidigare år och fram till 2012 är täckta. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet upprepar de tvivel som uttrycktes i parlamentets mandat för trepartsmötet om huruvida den föreslagna betalningsnivån i budgetförslaget är tillräcklig för att uppfylla de totala förväntade betalningskraven utan en ändringsbudget för detta år. Parlamentet understryker att kommissionens förslag bygger på antagandet att samtliga anslagsbehov för betalningar från tidigare år och fram till 2012 är täckta.

| 30. | Europaparlamentet avvisar rådets nedskärningar i rubrik 1b, som skulle leda till en mycket allvarligare betalningsbrist än den redan väntade och förhindra återbetalning av redan utnyttjade medel till de stödberättigade länderna och regionerna med allvarliga följder särskilt för de medlemsstater som redan brottas med sociala, ekonomiska och finansiella svårigheter. Parlamentet påpekar återigen att denna rubrik står för två tredjedelar av de nuvarande utestående åtagandena, och att minskade betalningsbemyndiganden för 2013 därför också skulle medföra en kraftig ökning av RAL-nivån i slutet av nästa år. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram en analys av RAL-situationen och en sund strategi för hur RAL-nivån ska kunna minskas. Parlamentet uppmanar kommissionen att förse parlamentet med månatlig information om fördelningen per medlemsstat och per fond av de ersättningsansökningar som lämnats in. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet avvisar rådets nedskärningar i rubrik 1b, som skulle leda till en mycket allvarligare betalningsbrist än den redan väntade och förhindra återbetalning av redan utnyttjade medel till de stödberättigade länderna och regionerna med allvarliga följder särskilt för de medlemsstater som redan brottas med sociala, ekonomiska och finansiella svårigheter. Parlamentet påpekar återigen att denna rubrik står för två tredjedelar av de nuvarande utestående åtagandena, och att minskade betalningsbemyndiganden för 2013 därför också skulle medföra en kraftig ökning av RAL-nivån i slutet av nästa år. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram en analys av RAL-situationen och en sund strategi för hur RAL-nivån ska kunna minskas. Parlamentet uppmanar kommissionen att förse parlamentet med månatlig information om fördelningen per medlemsstat och per fond av de ersättningsansökningar som lämnats in.

| 31. | Europaparlamentet anser att rådets förklaring med uppmaning till kommissionen att lämna in ett förslag till ändringsbudget i händelse av otillräckliga betalningsbemyndiganden i rubrik 1b inte är en tillräcklig garanti för att en lämplig betalningsnivå kommer att göras tillgänglig under 2013, med tanke på att rådet redan har gjort liknande åtaganden de senaste två åren för att sedan åsidosätta dem. Parlamentet uppmanar rådet göra ett offentligt uttalande och förklara diskrepansen mellan rådets behandling av betalningsbemyndigandena och de aktuella behov som medlemsstaterna har enligt sina beräkningar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att rådets förklaring med uppmaning till kommissionen att lämna in ett förslag till ändringsbudget i händelse av otillräckliga betalningsbemyndiganden i rubrik 1b inte är en tillräcklig garanti för att en lämplig betalningsnivå kommer att göras tillgänglig under 2013, med tanke på att rådet redan har gjort liknande åtaganden de senaste två åren för att sedan åsidosätta dem. Parlamentet uppmanar rådet göra ett offentligt uttalande och förklara diskrepansen mellan rådets behandling av betalningsbemyndigandena och de aktuella behov som medlemsstaterna har enligt sina beräkningar.

| 32. | Europaparlamentet beslutar därför att återställa åtagande- och betalningsbemyndiganden till nivån i budgetförslaget för samtliga budgetposter som har minskats av rådet i denna rubrik, samt att öka åtagande- och betalningsbemyndiganden i förhållande till budgetförslaget för tekniskt stöd till Östersjöstrategin. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet beslutar därför att återställa åtagande- och betalningsbemyndiganden till nivån i budgetförslaget för samtliga budgetposter som har minskats av rådet i denna rubrik, samt att öka åtagande- och betalningsbemyndiganden i förhållande till budgetförslaget för tekniskt stöd till Östersjöstrategin.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar enträget rådet att samtycka till det förslag till ändringsbudget nr 6/2012 som kommissionen presenterade med syftet att kompensera bristen på betalningsbemyndiganden under detta år och att avstå från att blockera genomförandet av löpande projekt vid slutet av programperioden. Parlamentet ger sin delegation mandat att vid förhandlingar med rådet – om rådet inte är berett att helt och hållet acceptera förslaget till ändringsbudget – eventuellt öka betalningsbemyndigandena med det belopp som rådet har avvisat och fördela det proportionellt över samtliga driftsposter i rubrik 1b. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar enträget rådet att samtycka till det förslag till ändringsbudget nr 6/2012 som kommissionen presenterade med syftet att kompensera bristen på betalningsbemyndiganden under detta år och att avstå från att blockera genomförandet av löpande projekt vid slutet av programperioden. Parlamentet ger sin delegation mandat att vid förhandlingar med rådet – om rådet inte är berett att helt och hållet acceptera förslaget till ändringsbudget – eventuellt öka betalningsbemyndigandena med det belopp som rådet har avvisat och fördela det proportionellt över samtliga driftsposter i rubrik 1b.

Rubrik 2

| 34. | Europaparlamentet anser att kommissionens uppskattningar av budgetbehoven är mer realistiska än rådets prognossiffror, i synnerhet mot bakgrund av de kommande betalningarna. Parlamentet återställer därför rådets nedskärningar i denna rubrik till en nivå på 60 307,51 miljoner EUR, vilket är 0,6 procent över nivån i 2012 års budget. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att kommissionens uppskattningar av budgetbehoven är mer realistiska än rådets prognossiffror, i synnerhet mot bakgrund av de kommande betalningarna. Parlamentet återställer därför rådets nedskärningar i denna rubrik till en nivå på 60 307,51 miljoner EUR, vilket är 0,6 procent över nivån i 2012 års budget.

| 35. | Europaparlamentet påpekar att den traditionella ändringsskrivelse avseende jordbruket som ska presenteras i oktober 2012 kommer att justera de nuvarande beräkningarna till en mer precis bedömning av de verkliga behoven. Parlamentet vill fästa uppmärksamheten på den slutliga nivån på inkomster avsatta för särskilda ändamål som kommer att vara tillgänglig 2013 (justeringar efter kontroll av överensstämmelse, belopp som återkrävts p.g.a. regelbrott samt tilläggsavgifter inom mjölksektorn) som till sist kommer att avgöra nivån på nya anslag som kommer att antas i budgeten för 2013. Parlamentet uppskattar att den nuvarande kvarvarande marginalen på 981,5 miljoner EUR borde vara tillräcklig för att täcka behoven under denna rubrik om inget oförutsett inträffar. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påpekar att den traditionella ändringsskrivelse avseende jordbruket som ska presenteras i oktober 2012 kommer att justera de nuvarande beräkningarna till en mer precis bedömning av de verkliga behoven. Parlamentet vill fästa uppmärksamheten på den slutliga nivån på inkomster avsatta för särskilda ändamål som kommer att vara tillgänglig 2013 (justeringar efter kontroll av överensstämmelse, belopp som återkrävts p.g.a. regelbrott samt tilläggsavgifter inom mjölksektorn) som till sist kommer att avgöra nivån på nya anslag som kommer att antas i budgeten för 2013. Parlamentet uppskattar att den nuvarande kvarvarande marginalen på 981,5 miljoner EUR borde vara tillräcklig för att täcka behoven under denna rubrik om inget oförutsett inträffar.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser för att definiera tydliga prioriteringar under denna rubrik som främjar hållbara jordbrukssystem som bevarar den biologiska mångfalden, skyddar vattenresurserna och markfertiliteten, respekterar djurens välbefinnande och stöder sysselsättningen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser för att definiera tydliga prioriteringar under denna rubrik som främjar hållbara jordbrukssystem som bevarar den biologiska mångfalden, skyddar vattenresurserna och markfertiliteten, respekterar djurens välbefinnande och stöder sysselsättningen.

| 37. | Europaparlamentet avvisar ökningen av budgetposten för så kallade negativa utgifter (avslutning av räkenskaper) som framstår som onaturligt hög jämfört med anslagen i rubrik 2, och återställer delvis kommissionens förslag, som möjliggör en mer realistisk strategi. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet avvisar ökningen av budgetposten för så kallade negativa utgifter (avslutning av räkenskaper) som framstår som onaturligt hög jämfört med anslagen i rubrik 2, och återställer delvis kommissionens förslag, som möjliggör en mer realistisk strategi.

| 38. | Europaparlamentet bekräftar sitt åtagande att verka för att förhindra och motverka kriser inom frukt- och grönsakssektorn, och stöder därför en lämplig anslagsnivå till förhandserkännande av producentorganisationer. Parlamentet förespråkar en tillräcklig ökning av unionens bidrag till krisfonden inom producentorganisationernas driftsfonder. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet bekräftar sitt åtagande att verka för att förhindra och motverka kriser inom frukt- och grönsakssektorn, och stöder därför en lämplig anslagsnivå till förhandserkännande av producentorganisationer. Parlamentet förespråkar en tillräcklig ökning av unionens bidrag till krisfonden inom producentorganisationernas driftsfonder.

| 39. | Europaparlamentet är för ett ökat stöd till skolmjölksprogrammet och ett fortsatt stöd till programmet för frukt i skolan. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet är för ett ökat stöd till skolmjölksprogrammet och ett fortsatt stöd till programmet för frukt i skolan.

| 40. | Europaparlamentet behåller budgetanslagen till EU:s program för utdelning av livsmedel till de sämst ställda i EU, som hjälper 18 miljoner människor i unionen som har problem med felnäring. Parlamentet välkomnar kommissionens arbete med att ta fram en politisk och rättslig lösning för att kunna fortsätta med programmet under 2013. Parlamentet hoppas att man kan finna en lösning som gör det möjligt att fortsätta programmet under perioden för nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet behåller budgetanslagen till EU:s program för utdelning av livsmedel till de sämst ställda i EU, som hjälper 18 miljoner människor i unionen som har problem med felnäring. Parlamentet välkomnar kommissionens arbete med att ta fram en politisk och rättslig lösning för att kunna fortsätta med programmet under 2013. Parlamentet hoppas att man kan finna en lösning som gör det möjligt att fortsätta programmet under perioden för nästa fleråriga budgetram.

| 41. | Europaparlamentet stöder en drastisk minskning av vissa budgetposter för bidrag, i vissa fall ända till noll, eftersom detta är ett politiskt kontroversiellt instrument som för vissa produkter inte har tillämpats på samma nivå som under budgetåret 2012. Parlamentet konstaterar att vissa bidragsposter har öronmärkts som negativa prioriteringar. Parlamentet gör en mycket noggrann bedömning av hur mycket dessa poster kan minskas, för att instrumentet ska kunna användas om det behövs enligt nuvarande bestämmelser om återbetalning. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet stöder en drastisk minskning av vissa budgetposter för bidrag, i vissa fall ända till noll, eftersom detta är ett politiskt kontroversiellt instrument som för vissa produkter inte har tillämpats på samma nivå som under budgetåret 2012. Parlamentet konstaterar att vissa bidragsposter har öronmärkts som negativa prioriteringar. Parlamentet gör en mycket noggrann bedömning av hur mycket dessa poster kan minskas, för att instrumentet ska kunna användas om det behövs enligt nuvarande bestämmelser om återbetalning.

| 42. | Europaparlamentet är för ett fortsatt anpassat stöd till programmet Life+, vars enda prioriteringar är miljö- och klimatåtgärdsprojekt, vilket innebär stöd för utveckling av en hållbar och mer resurseffektiv ekonomi samt skydd, bevarande och återställande av ekosystem. Parlamentet påminner åter om att miljöproblem och deras lösningar inte tar någon hänsyn till nationsgränser, och att det sålunda är självklart att dessa måste hanteras på EU-nivå. Medlemsstaterna uppmanas i detta sammanhang att väsentligt förbättra sitt genomförande av EU:s miljölagstiftning. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet är för ett fortsatt anpassat stöd till programmet Life+, vars enda prioriteringar är miljö- och klimatåtgärdsprojekt, vilket innebär stöd för utveckling av en hållbar och mer resurseffektiv ekonomi samt skydd, bevarande och återställande av ekosystem. Parlamentet påminner åter om att miljöproblem och deras lösningar inte tar någon hänsyn till nationsgränser, och att det sålunda är självklart att dessa måste hanteras på EU-nivå. Medlemsstaterna uppmanas i detta sammanhang att väsentligt förbättra sitt genomförande av EU:s miljölagstiftning.

| 43. | Europaparlamentet betonar att den gemensamma fiskeripolitiken fortsatt är en viktig politisk prioritering för EU och behåller finansieringen av den på samma nivå som i budgetförslaget, mot bakgrund av den förestående reformen. Parlamentet anser att finansieringen av den integrerade havspolitiken inte bör ske på bekostnad av finansieringen av andra åtgärder och program för fisket under rubrik 2. En effektiv fiskeriförvaltning är av avgörande betydelse för att man ska kunna bevara fiskbestånden och förhindra överfiske. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att den gemensamma fiskeripolitiken fortsatt är en viktig politisk prioritering för EU och behåller finansieringen av den på samma nivå som i budgetförslaget, mot bakgrund av den förestående reformen. Parlamentet anser att finansieringen av den integrerade havspolitiken inte bör ske på bekostnad av finansieringen av andra åtgärder och program för fisket under rubrik 2. En effektiv fiskeriförvaltning är av avgörande betydelse för att man ska kunna bevara fiskbestånden och förhindra överfiske.

Rubrik 3a

| 44. | Europaparlamentet konstaterar att de totala nedskärningar som rådet föreslagit jämfört med förslaget till budget för 2013 uppgår till - 15 miljoner EUR i ÅB och - 51 miljoner EUR i BB. Parlamentet konstaterar att dessa nedskärningar motsvarar - 1,07 procent i förhållande till budgetförslaget och - 15,5 procent i förhållande till kommissionens ursprungliga budgetplanering. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet konstaterar att de totala nedskärningar som rådet föreslagit jämfört med förslaget till budget för 2013 uppgår till - 15 miljoner EUR i ÅB och - 51 miljoner EUR i BB. Parlamentet konstaterar att dessa nedskärningar motsvarar - 1,07 procent i förhållande till budgetförslaget och - 15,5 procent i förhållande till kommissionens ursprungliga budgetplanering.

| 45. | Europaparlamentet avvisar de nedskärningar som rådet gjort i BB på följande områden: Europeiska återvändarfonden (- 18 miljoner EUR), Europeiska flyktingfonden (- 1,8 miljoner EUR), Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare (- 3,2 miljoner EUR) och Grundläggande rättigheter och medborgarskap (- 1 miljon EUR). Parlamentet beslutar därför att återställa motsvarande budgetposter till nivån i budgetförslaget. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet avvisar de nedskärningar som rådet gjort i BB på följande områden: Europeiska återvändarfonden (- 18 miljoner EUR), Europeiska flyktingfonden (- 1,8 miljoner EUR), Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare (- 3,2 miljoner EUR) och Grundläggande rättigheter och medborgarskap (- 1 miljon EUR). Parlamentet beslutar därför att återställa motsvarande budgetposter till nivån i budgetförslaget.

| 46. | Europaparlamentet förkastar rådets ensidiga beslut att ändra den rättsliga grunden för förslaget om utvärderingsmekanismen för Schengen från det ordinarie lagstiftningsförfarandet till artikel 70 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Parlamentet stöder talmanskonferensens beslut att avbryta samarbetet med rådet om budgeten för 2013 i frågor som rör den inre säkerheten. Parlamentet stöder därför den ståndpunkt som utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor har gett uttryck för och som innebär att vissa budgetposter i avdelning 18 som rör den inre säkerheten (i ÅB och BB) bör föras till reserven till dess att ett tillfredsställande resultat uppnåtts avseende paketet om förvaltningen av Schengensamarbetet. Denna reserv bör inte tillämpas för de organ som verkar under rubrik 3a, så att deras arbete inte äventyras. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet förkastar rådets ensidiga beslut att ändra den rättsliga grunden för förslaget om utvärderingsmekanismen för Schengen från det ordinarie lagstiftningsförfarandet till artikel 70 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Parlamentet stöder talmanskonferensens beslut att avbryta samarbetet med rådet om budgeten för 2013 i frågor som rör den inre säkerheten. Parlamentet stöder därför den ståndpunkt som utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor har gett uttryck för och som innebär att vissa budgetposter i avdelning 18 som rör den inre säkerheten (i ÅB och BB) bör föras till reserven till dess att ett tillfredsställande resultat uppnåtts avseende paketet om förvaltningen av Schengensamarbetet. Denna reserv bör inte tillämpas för de organ som verkar under rubrik 3a, så att deras arbete inte äventyras.

| 47. | Europaparlamentet framhäver den viktiga roll programmet för att förebygga och bekämpa alla former av våld (Daphne) spelar för att motverka våld riktat mot kvinnor och flickor i Europeiska unionen, särskilt mot bakgrund av den aktuella krisen. Parlamentet noterar de mätbara resultat av Daphneprogrammet samt programmets bidrag till en förändrad politik i medlemsstaterna. Parlamentet ökar därför sina betalningsbemyndiganden till en nivå som ligger över budgetförslaget. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet framhäver den viktiga roll programmet för att förebygga och bekämpa alla former av våld (Daphne) spelar för att motverka våld riktat mot kvinnor och flickor i Europeiska unionen, särskilt mot bakgrund av den aktuella krisen. Parlamentet noterar de mätbara resultat av Daphneprogrammet samt programmets bidrag till en förändrad politik i medlemsstaterna. Parlamentet ökar därför sina betalningsbemyndiganden till en nivå som ligger över budgetförslaget.

Rubrik 3b

| 48. | Europaparlamentet beklagar att rådet, trots de nedskärningar som redan har föreslagits i budgetförslaget, ytterligare minskar anslagen till rubrik 3b, både i ÅB och i BB med cirka 9,5 miljoner EUR. Parlamentet avser att generellt återställa rådets alla nedskärningar till nivån i budgetförslaget för att säkerställa ett korrekt genomförande av de pågående programmen och åtgärderna i denna rubrik. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet beklagar att rådet, trots de nedskärningar som redan har föreslagits i budgetförslaget, ytterligare minskar anslagen till rubrik 3b, både i ÅB och i BB med cirka 9,5 miljoner EUR. Parlamentet avser att generellt återställa rådets alla nedskärningar till nivån i budgetförslaget för att säkerställa ett korrekt genomförande av de pågående programmen och åtgärderna i denna rubrik.

| 49. | Europaparlamentet upprepar att främjandet av en känsla av aktivt medborgarskap, solidaritet och tolerans bland unga européer är ytterst viktigt för att EU ska kunna tillvarata kompetensen hos den mest välutbildade generationen genom tiderna. Parlamentet betonar behovet av att uppmuntra till interkulturell kommunikation och EU-medborgarskap för nästa generation. Parlamentet har därför beslutat att öka finansieringen för programmet Aktiv ungdom i förhållande till budgetförslaget, särskilt med tanke på att programmet under många år genomförts på ett föredömligt sätt. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet upprepar att främjandet av en känsla av aktivt medborgarskap, solidaritet och tolerans bland unga européer är ytterst viktigt för att EU ska kunna tillvarata kompetensen hos den mest välutbildade generationen genom tiderna. Parlamentet betonar behovet av att uppmuntra till interkulturell kommunikation och EU-medborgarskap för nästa generation. Parlamentet har därför beslutat att öka finansieringen för programmet Aktiv ungdom i förhållande till budgetförslaget, särskilt med tanke på att programmet under många år genomförts på ett föredömligt sätt.

| 50. | Europaparlamentet anser att det krävs adekvata anslag till informationskampanjen om Europeiska medborgaråret 2013 tillsammans med kommunikationsinsatser, för att medborgarna ska bli verkligt delaktiga i det europeiska projektet och för att främja en dialog om EU-frågor. Parlamentet beklagar att den budget som kommissionen föreslagit är den minsta som någonsin anslagits till ett europeiskt år, och beslutar att öka anslagen för motsvarande budgetpost. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att det krävs adekvata anslag till informationskampanjen om Europeiska medborgaråret 2013 tillsammans med kommunikationsinsatser, för att medborgarna ska bli verkligt delaktiga i det europeiska projektet och för att främja en dialog om EU-frågor. Parlamentet beklagar att den budget som kommissionen föreslagit är den minsta som någonsin anslagits till ett europeiskt år, och beslutar att öka anslagen för motsvarande budgetpost.

| 51. | Europaparlamentet är för en fortsättning på den framgångsrika förberedande åtgärden Europeiskt partnerskap för idrott med tanke på unionens nya befogenheter på idrottsområdet i och med Lissabonfördraget. Denna åtgärd är särskilt inriktad på gräsrotsnivå och massidrott, och främjar rättvisa idrottstävlingar genom att motverka uppgjorda matcher och skydda idrottsutövarnas fysiska och moraliska integritet. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet är för en fortsättning på den framgångsrika förberedande åtgärden Europeiskt partnerskap för idrott med tanke på unionens nya befogenheter på idrottsområdet i och med Lissabonfördraget. Denna åtgärd är särskilt inriktad på gräsrotsnivå och massidrott, och främjar rättvisa idrottstävlingar genom att motverka uppgjorda matcher och skydda idrottsutövarnas fysiska och moraliska integritet.

Rubrik 4

| 52. | Europaparlamentet påpekar att rådets nedskärningar av BB i rubrik 4 (- 1 miljard EUR eller - 14,1 procent i förhållande till budgetförslaget) utgör ca 20 procent av de sammanlagda nedskärningarna i samtliga rubriker. Parlamentet anser att en så omfattande nedskärning skulle leda till att unionen inte klarar av att fullgöra sina internationella åtaganden. Vidare noterar parlamentet att kommissionens förslag endast är marginellt högre än nivån i 2012 års budget och att det redan gjorts kraftiga nedskärningar i förhållande till budgetplaneringen. Parlamentet beslutar därför att återställa både åtagande- och betalningsbemyndigandena i de flesta budgetposter till nivåerna i budgetförslaget. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påpekar att rådets nedskärningar av BB i rubrik 4 (- 1 miljard EUR eller - 14,1 procent i förhållande till budgetförslaget) utgör ca 20 procent av de sammanlagda nedskärningarna i samtliga rubriker. Parlamentet anser att en så omfattande nedskärning skulle leda till att unionen inte klarar av att fullgöra sina internationella åtaganden. Vidare noterar parlamentet att kommissionens förslag endast är marginellt högre än nivån i 2012 års budget och att det redan gjorts kraftiga nedskärningar i förhållande till budgetplaneringen. Parlamentet beslutar därför att återställa både åtagande- och betalningsbemyndigandena i de flesta budgetposter till nivåerna i budgetförslaget.

| 53. | Europaparlamentet anser dock att man kan acceptera vissa minskningar jämfört med budgetförslaget för vissa budgetposter, t.ex. makroekonomiskt stöd, medlemskap i internationella organisationer på området tull och beskattning och samarbete med Grönland. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser dock att man kan acceptera vissa minskningar jämfört med budgetförslaget för vissa budgetposter, t.ex. makroekonomiskt stöd, medlemskap i internationella organisationer på området tull och beskattning och samarbete med Grönland.

| 54. | Europaparlamentet föreslår en liten ökning av nivån för åtagande- och betalningsbemyndigandena ovanför nivån i budgetförslaget för budgetposter på områdena geografiskt utvecklingssamarbete samt valövervakningsuppdrag och Globala fonden för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria. Parlamentet betonar att detta bör hindra ytterligare eftersläpning när det gäller EU:s starka åtaganden till förmån för finansiering av utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet föreslår en liten ökning av nivån för åtagande- och betalningsbemyndigandena ovanför nivån i budgetförslaget för budgetposter på områdena geografiskt utvecklingssamarbete samt valövervakningsuppdrag och Globala fonden för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria. Parlamentet betonar att detta bör hindra ytterligare eftersläpning när det gäller EU:s starka åtaganden till förmån för finansiering av utvecklingssamarbete.

| 55. | Europaparlamentet påpekar att EU:s årliga bidrag till UNRWA i enlighet med den av kommissionen och UNRWA undertecknade förklaringen om EU:s stöd till UNRWA (2011–2013) grundas på 2011 års anslag för Palestina (300 miljoner EUR), och att en sänkning av detta referensbelopp skulle få en dominoeffekt på anslaget till UNRWA. Parlamentet anser att det är viktigt att öka finansieringen till Palestina och UNRWA så att UNRWA får de resurser som krävs för att utföra de viktiga tjänster som organisationen fått i uppdrag av FN:s generalförsamling att genomföra och trygga flyktingars säkerhet och uppehälle med tanke på oroligheterna i området. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet påpekar att EU:s årliga bidrag till UNRWA i enlighet med den av kommissionen och UNRWA undertecknade förklaringen om EU:s stöd till UNRWA (2011–2013) grundas på 2011 års anslag för Palestina (300 miljoner EUR), och att en sänkning av detta referensbelopp skulle få en dominoeffekt på anslaget till UNRWA. Parlamentet anser att det är viktigt att öka finansieringen till Palestina och UNRWA så att UNRWA får de resurser som krävs för att utföra de viktiga tjänster som organisationen fått i uppdrag av FN:s generalförsamling att genomföra och trygga flyktingars säkerhet och uppehälle med tanke på oroligheterna i området.

| 56. | Europaparlamentet bedömer dessutom att anslagen för att stimulera den ekonomiska utvecklingen inom den turkcypriotiska befolkningsgruppen måste öka för att säkerställa ett kontinuerligt ekonomiskt stöd till arbetet i kommittén för saknade personer på Cypern och tekniska kommittén för kulturarvsfrågor. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet bedömer dessutom att anslagen för att stimulera den ekonomiska utvecklingen inom den turkcypriotiska befolkningsgruppen måste öka för att säkerställa ett kontinuerligt ekonomiskt stöd till arbetet i kommittén för saknade personer på Cypern och tekniska kommittén för kulturarvsfrågor.

| 57. | Europaparlamentet inför separata budgetposter för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikens samtliga uppdrag och EU:s särskilda representanter i de olika geografiska områdena, i enlighet med förslagen i reformen av budgetförordningen. Detta kommer att ge en mer transparent och fullständig överblick över de uppdrag som genomförs inom ramen för denna politik. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet inför separata budgetposter för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikens samtliga uppdrag och EU:s särskilda representanter i de olika geografiska områdena, i enlighet med förslagen i reformen av budgetförordningen. Detta kommer att ge en mer transparent och fullständig överblick över de uppdrag som genomförs inom ramen för denna politik.

Rubrik 5

| 58. | Europaparlamentet noterar rådets ståndpunkt som innebär en minskning av kommissionens föreslagna anslag till samtliga avdelningar under rubrik 5 med sammanlagt 146 miljoner EUR, trots institutionernas ansträngningar när det gäller att konsolidera den administrativa budgeten, vilket återspeglas i deras budgetberäkningar och i budgetförslaget, i en tid av ekonomiska och budgetmässiga begränsningar. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet noterar rådets ståndpunkt som innebär en minskning av kommissionens föreslagna anslag till samtliga avdelningar under rubrik 5 med sammanlagt 146 miljoner EUR, trots institutionernas ansträngningar när det gäller att konsolidera den administrativa budgeten, vilket återspeglas i deras budgetberäkningar och i budgetförslaget, i en tid av ekonomiska och budgetmässiga begränsningar.

| 59. | Europaparlamentet betonar särskilt att de flesta institutioner, bland annat parlamentet och kommissionen, har uppfyllt och till och med överträffat sitt åtagande att se till att ökningen av de administrativa budgetarna är lägre än den förväntade inflationsnivån. Parlamentet välkomnar dessa insatser och fastställer anslagen till rubrik 5 till det sammanlagda beloppet av 8 506,87 miljoner EUR, varav 4 967,37 miljoner EUR avsätts för kommissionen. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet betonar särskilt att de flesta institutioner, bland annat parlamentet och kommissionen, har uppfyllt och till och med överträffat sitt åtagande att se till att ökningen av de administrativa budgetarna är lägre än den förväntade inflationsnivån. Parlamentet välkomnar dessa insatser och fastställer anslagen till rubrik 5 till det sammanlagda beloppet av 8 506,87 miljoner EUR, varav 4 967,37 miljoner EUR avsätts för kommissionen.

| 60. | Europaparlamentet konstaterar att rådets nedskärningar är ett resultat av att lönejusteringen på 1,7 procent från 2011 inte har budgeterats, att schablonavdraget för olika institutioner och tjänster har ökat, samtidigt som man gjort andra specifika nedskärningar i vissa delar av de administrativa utgifterna, men anser att sådana nedskärningar är fruktlösa och helt enkelt syftar till att på ett onaturligt sätt frysa de administrativa utgifterna i nominella termer, trots stadge- och avtalsenliga skyldigheter och trots EU:s nya befogenheter och uppgifter. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet konstaterar att rådets nedskärningar är ett resultat av att lönejusteringen på 1,7 procent från 2011 inte har budgeterats, att schablonavdraget för olika institutioner och tjänster har ökat, samtidigt som man gjort andra specifika nedskärningar i vissa delar av de administrativa utgifterna, men anser att sådana nedskärningar är fruktlösa och helt enkelt syftar till att på ett onaturligt sätt frysa de administrativa utgifterna i nominella termer, trots stadge- och avtalsenliga skyldigheter och trots EU:s nya befogenheter och uppgifter.

| 61. | Europaparlamentet anser i synnerhet att de ökade schablonavdragen, som syftar till att öka antalet obetalda tjänster inom institutionerna, tyder på en försiktig strategi som kommer att ha en direkt inverkan på möjligheterna att förbättra sysselsättningsnivån i de tjänsteförteckningar som samtidigt har godkänts av budgetmyndigheten. Parlamentet understryker att en sådan strategi är desto mer skadlig i en situation som präglas av nedskärningar av antalet tjänster i tjänsteförteckningarna, vilket automatiskt förbättrar sysselsättningsnivån, och att finansieringen av dessa tjänster inte bör betraktas som en anpassningsvariabel för att uppnå en nominell frysning av den administrativa budgeten eller något annat på förhand fastställt mål. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser i synnerhet att de ökade schablonavdragen, som syftar till att öka antalet obetalda tjänster inom institutionerna, tyder på en försiktig strategi som kommer att ha en direkt inverkan på möjligheterna att förbättra sysselsättningsnivån i de tjänsteförteckningar som samtidigt har godkänts av budgetmyndigheten. Parlamentet understryker att en sådan strategi är desto mer skadlig i en situation som präglas av nedskärningar av antalet tjänster i tjänsteförteckningarna, vilket automatiskt förbättrar sysselsättningsnivån, och att finansieringen av dessa tjänster inte bör betraktas som en anpassningsvariabel för att uppnå en nominell frysning av den administrativa budgeten eller något annat på förhand fastställt mål.

| 62. | Europaparlamentet beslutar att för samtliga institutioner utom rådet, även för Europaskolorna, återinföra (eller i EU-domstolens fall lägga till) ett belopp till reserven motsvarande lönejusteringen på 1,7 procent från 2011 för budgetåret 2013, i väntan på domstolens avgörande. Parlamentet understryker att detta är sund budgetplanering, med tanke på att domstolen troligtvis kommer att döma till kommissionens fördel, och varnar rådet för att budgetmyndigheten i så fall kommer att behöva hantera de retroaktiva effekterna av en sådan dom för 2011 och 2012, inklusive dröjsmålsränta. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet beslutar att för samtliga institutioner utom rådet, även för Europaskolorna, återinföra (eller i EU-domstolens fall lägga till) ett belopp till reserven motsvarande lönejusteringen på 1,7 procent från 2011 för budgetåret 2013, i väntan på domstolens avgörande. Parlamentet understryker att detta är sund budgetplanering, med tanke på att domstolen troligtvis kommer att döma till kommissionens fördel, och varnar rådet för att budgetmyndigheten i så fall kommer att behöva hantera de retroaktiva effekterna av en sådan dom för 2011 och 2012, inklusive dröjsmålsränta.

| 63. | Europaparlamentet upphäver också rådets övriga nedskärningar av specifika administrativa utgifter för IKT-utrustning, IKT-tjänster och vissa lokaler, särskilt inom kommissionen. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet upphäver också rådets övriga nedskärningar av specifika administrativa utgifter för IKT-utrustning, IKT-tjänster och vissa lokaler, särskilt inom kommissionen.

| 64. | Europaparlamentet noterar att rådet accepterade den föreslagna minskningen av antalet tjänster i kommissionens tjänsteförteckning med 1 procent, särskilt tjänster på områdena administrativt stöd, budgetförvaltning och korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet noterar att rådet accepterade den föreslagna minskningen av antalet tjänster i kommissionens tjänsteförteckning med 1 procent, särskilt tjänster på områdena administrativt stöd, budgetförvaltning och korruptionsbekämpning.

| 65. | Europaparlamentet återställer eller behåller kommissionens och till viss del även andra institutioners äskanden om tjänster genom enskilda bedömningar, och kräver samtidigt att en djupgående konsekvensanalys av de planerade personalnedskärningarna genomförs senast 2018, och att man i denna fullt ut tar hänsyn till bland annat unionens rättsliga skyldigheter och institutionernas nya befogenheter och utökade uppgifter enligt fördragen. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet återställer eller behåller kommissionens och till viss del även andra institutioners äskanden om tjänster genom enskilda bedömningar, och kräver samtidigt att en djupgående konsekvensanalys av de planerade personalnedskärningarna genomförs senast 2018, och att man i denna fullt ut tar hänsyn till bland annat unionens rättsliga skyldigheter och institutionernas nya befogenheter och utökade uppgifter enligt fördragen.

| 66. | Europaparlamentet välkomnar visserligen uppgifterna i budgetförslaget om de områden där personalstyrkan växer, t.ex. europeisk ekonomisk styrning, den inre marknaden och säkerhet och rättvisa, men konstaterar med oro att personalnedskärningar gjorts inom vissa andra generaldirektorat, till exempel generaldirektoraten för näringsliv, konkurrens, transport och rörlighet, forskning och innovation samt Eurostat, trots att dessa i hög grad bidrar till att uppfylla EU:s prioriteringar. Parlamentet är också oroat över de negativa effekter som en minskad personalstyrka inom administrativt stöd, budgetförvaltning och bedrägeribekämpning kan få på ett snabbt, korrekt och effektivt genomförande av EU:s åtgärder och program, särskilt i en tid då EU:s befogenheter fortsätter att utvidgas och nya medlemsstater ansluter sig till unionen. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet välkomnar visserligen uppgifterna i budgetförslaget om de områden där personalstyrkan växer, t.ex. europeisk ekonomisk styrning, den inre marknaden och säkerhet och rättvisa, men konstaterar med oro att personalnedskärningar gjorts inom vissa andra generaldirektorat, till exempel generaldirektoraten för näringsliv, konkurrens, transport och rörlighet, forskning och innovation samt Eurostat, trots att dessa i hög grad bidrar till att uppfylla EU:s prioriteringar. Parlamentet är också oroat över de negativa effekter som en minskad personalstyrka inom administrativt stöd, budgetförvaltning och bedrägeribekämpning kan få på ett snabbt, korrekt och effektivt genomförande av EU:s åtgärder och program, särskilt i en tid då EU:s befogenheter fortsätter att utvidgas och nya medlemsstater ansluter sig till unionen.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att i sin årliga personalgenomgång göra en kombinerad bedömning av de olika generaldirektoraten och administrationerna med särskild hänsyn till deras storlek och arbetsbelastning, samt av de olika typer av tjänster som berörs i personalgenomgången (utarbetande av politik, programstyrning, administrativt stöd, budgetförvaltning, bedrägeribekämpning, språktjänster osv.). |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att i sin årliga personalgenomgång göra en kombinerad bedömning av de olika generaldirektoraten och administrationerna med särskild hänsyn till deras storlek och arbetsbelastning, samt av de olika typer av tjänster som berörs i personalgenomgången (utarbetande av politik, programstyrning, administrativt stöd, budgetförvaltning, bedrägeribekämpning, språktjänster osv.).

| 68. | Europaparlamentet beklagar rådets nedskärningar av budgetposterna för administrativt stöd och forskningsstöd, inbegripet genomförandeorgan, som minskas med totalt 6,6 procent i ÅB och BB (- 71,8 miljoner EUR) jämfört med budgetförslaget. De största nedskärningarna drabbar rubrik 1b (- 23,7 procent) och rubrik 4 (- 13,2 procent). Parlamentet understryker att detta skulle leda till en minskning på 5,5 procent i förhållande till jämförbara anslag under 2012, trots de besparingar som redan föreslagits i budgetförslaget, och att det därför troligtvis skulle äventyra ett snabbt och högkvalitativt budgetgenomförande för de berörda fleråriga programmen. Dessutom betonar parlamentet att man genom att minska de administrativa utgifterna för ett visst program utan att öka dess driftsutgifter skulle ändra hela den budget som beviljats för detta program. Parlamentet beslutar därför att återställa dessa budgetposter till nivåerna i budgetförslaget. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet beklagar rådets nedskärningar av budgetposterna för administrativt stöd och forskningsstöd, inbegripet genomförandeorgan, som minskas med totalt 6,6 procent i ÅB och BB (- 71,8 miljoner EUR) jämfört med budgetförslaget. De största nedskärningarna drabbar rubrik 1b (- 23,7 procent) och rubrik 4 (- 13,2 procent). Parlamentet understryker att detta skulle leda till en minskning på 5,5 procent i förhållande till jämförbara anslag under 2012, trots de besparingar som redan föreslagits i budgetförslaget, och att det därför troligtvis skulle äventyra ett snabbt och högkvalitativt budgetgenomförande för de berörda fleråriga programmen. Dessutom betonar parlamentet att man genom att minska de administrativa utgifterna för ett visst program utan att öka dess driftsutgifter skulle ändra hela den budget som beviljats för detta program. Parlamentet beslutar därför att återställa dessa budgetposter till nivåerna i budgetförslaget.

| 69. | Europaparlamentet för också vissa budgetposter till reserven i väntan på viss information. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet för också vissa budgetposter till reserven i väntan på viss information.

Byråer

| 70. | Europaparlamentet stöder i allmänhet kommissionens bedömning av byråernas budget- och personalbehov och noterar att kommissionen redan har minskat byråernas ursprungliga äskanden betydligt och även minskat deras personal med 1 procent i budgetförslaget. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet stöder i allmänhet kommissionens bedömning av byråernas budget- och personalbehov och noterar att kommissionen redan har minskat byråernas ursprungliga äskanden betydligt och även minskat deras personal med 1 procent i budgetförslaget.

| 71. | Europaparlamentet anser därför att de ytterligare nedskärningar som rådet föreslår skulle äventyra byråernas funktion och göra det omöjligt för dem att fullfölja de uppdrag de tilldelats av den lagstiftande myndigheten. Parlamentet förkastar rådets övergripande strategi att minska anslagen till byråerna, eftersom deras behov måste bedömas från fall till fall. Parlamentet uppmanar även kommissionen att inför den fleråriga budgetramen för nästa period kartlägga områden där överlappande arbete eventuellt förekommer eller där minskat mervärde uppstår när det gäller dessa byråer, i syfte att rationalisera deras verksamhet. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet anser därför att de ytterligare nedskärningar som rådet föreslår skulle äventyra byråernas funktion och göra det omöjligt för dem att fullfölja de uppdrag de tilldelats av den lagstiftande myndigheten. Parlamentet förkastar rådets övergripande strategi att minska anslagen till byråerna, eftersom deras behov måste bedömas från fall till fall. Parlamentet uppmanar även kommissionen att inför den fleråriga budgetramen för nästa period kartlägga områden där överlappande arbete eventuellt förekommer eller där minskat mervärde uppstår när det gäller dessa byråer, i syfte att rationalisera deras verksamhet.

| 72. | Europaparlamentet beslutar att öka 2013 års budgetanslag till de tre myndigheterna för finansiell tillsyn. Parlamentet anser att dessa anslag bör återspegla behovet att utföra de uppgifter som krävs, medan allt fler förordningar, beslut och direktiv antas för att hantera den rådande finansiella och ekonomiska krisen, som är starkt kopplad till finanssektorns stabilitet |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet beslutar att öka 2013 års budgetanslag till de tre myndigheterna för finansiell tillsyn. Parlamentet anser att dessa anslag bör återspegla behovet att utföra de uppgifter som krävs, medan allt fler förordningar, beslut och direktiv antas för att hantera den rådande finansiella och ekonomiska krisen, som är starkt kopplad till finanssektorns stabilitet

| 73. | Europaparlamentet kan inte acceptera rådets nedskärningar i rubrik 3a, som utgör en minskning på 2,8 miljoner EUR i både ÅB och BB, eftersom byråerna står för 18 procent av de sammanlagda anslagen i rubrik 3a och rådets nedskärningar skulle få oproportionerliga konsekvenser för denna rubrik. Parlamentet har därför för avsikt att återinföra budgetförslaget, vilket verkar åstadkomma en balanserad nivå. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet kan inte acceptera rådets nedskärningar i rubrik 3a, som utgör en minskning på 2,8 miljoner EUR i både ÅB och BB, eftersom byråerna står för 18 procent av de sammanlagda anslagen i rubrik 3a och rådets nedskärningar skulle få oproportionerliga konsekvenser för denna rubrik. Parlamentet har därför för avsikt att återinföra budgetförslaget, vilket verkar åstadkomma en balanserad nivå.

| 74. | Europaparlamentet är medvetet om att vissa byråer (såsom Europol, Easa, Acer) blir tvungna att utföra ytterligare uppdrag under 2013, vilket kanske inte återspeglas i deras budgetar eller tjänsteförteckningar för 2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid behov i god tid föreslå en tilläggsbudget för respektive byrå. Parlamentet förväntar sig dessutom att kommissionen lägger fram en finansieringsplan när ett lagstiftningsförfarande om förlängning av en byrås mandat har slutförts av parlamentet och rådet. Parlamentet är medvetet om att en sådan förlängning kan komma att kräva ytterligare resurser som budgetmyndigheten måste komma överens om. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet är medvetet om att vissa byråer (såsom Europol, Easa, Acer) blir tvungna att utföra ytterligare uppdrag under 2013, vilket kanske inte återspeglas i deras budgetar eller tjänsteförteckningar för 2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid behov i god tid föreslå en tilläggsbudget för respektive byrå. Parlamentet förväntar sig dessutom att kommissionen lägger fram en finansieringsplan när ett lagstiftningsförfarande om förlängning av en byrås mandat har slutförts av parlamentet och rådet. Parlamentet är medvetet om att en sådan förlängning kan komma att kräva ytterligare resurser som budgetmyndigheten måste komma överens om.

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

| 75. | Europaparlamentet har noggrant analyserat de föreslagna pilotprojekten och förberedande åtgärderna med hänsyn till de pågående projektens resultat, med undantag för initiativ som redan omfattas av befintliga rättsliga grunder och med full hänsyn till kommissionens bedömning av projektens genomförbarhet. Parlamentet har beslutat att anta ett kompromisspaket bestående av ett begränsat antal pilotprojekt och förberedande åtgärder med hänsyn till bland annat de snäva marginalerna, framför allt i rubrikerna 1a och 3b. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet har noggrant analyserat de föreslagna pilotprojekten och förberedande åtgärderna med hänsyn till de pågående projektens resultat, med undantag för initiativ som redan omfattas av befintliga rättsliga grunder och med full hänsyn till kommissionens bedömning av projektens genomförbarhet. Parlamentet har beslutat att anta ett kompromisspaket bestående av ett begränsat antal pilotprojekt och förberedande åtgärder med hänsyn till bland annat de snäva marginalerna, framför allt i rubrikerna 1a och 3b.

Övriga avsnitt

| 76. | Europaparlamentet är oroat över rådets ståndpunkt om en nominell frysning för samtliga EU-institutioner och anser att varje institution bör hanteras separat med hänsyn till institutionens behov och särskilda situation. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet är oroat över rådets ståndpunkt om en nominell frysning för samtliga EU-institutioner och anser att varje institution bör hanteras separat med hänsyn till institutionens behov och särskilda situation.

| 77. | Europaparlamentet välkomnar institutionernas försök att göra ytterligare besparingar och begränsa sina budgetar. Parlamentet betonar att deras budgetar för 2013 kommer att inkludera kostnaderna för Kroatiens anslutning och lönejusteringen på 1,7 procent för 2013, men framhåller att kostnaderna för Kroatiens anslutning inte bör betraktas som en ökning av deras budget, utan som en berättigad finansiering av en ny medlemsstats anslutning till EU. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet välkomnar institutionernas försök att göra ytterligare besparingar och begränsa sina budgetar. Parlamentet betonar att deras budgetar för 2013 kommer att inkludera kostnaderna för Kroatiens anslutning och lönejusteringen på 1,7 procent för 2013, men framhåller att kostnaderna för Kroatiens anslutning inte bör betraktas som en ökning av deras budget, utan som en berättigad finansiering av en ny medlemsstats anslutning till EU.

| 78. | Europaparlamentet framhåller att anslagen för närvarande är mycket låga på grund av de ytterligare besparingar som institutionerna gjort mellan våren och hösten 2012, och oroas över att det knappt finns någon marginal för nya oundvikliga utgifter som kan uppstå som en följd av lagstadgade skyldigheter. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet framhåller att anslagen för närvarande är mycket låga på grund av de ytterligare besparingar som institutionerna gjort mellan våren och hösten 2012, och oroas över att det knappt finns någon marginal för nya oundvikliga utgifter som kan uppstå som en följd av lagstadgade skyldigheter.

| 79. | Europaparlamentet anser att budgetmyndigheten bör säkerställa en anslagsnivå som garanterar att institutionerna kan fungera problemfritt, fullgöra sina lagstadgade skyldigheter och erbjuda EU-medborgarna en förvaltning på hög nivå. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet anser att budgetmyndigheten bör säkerställa en anslagsnivå som garanterar att institutionerna kan fungera problemfritt, fullgöra sina lagstadgade skyldigheter och erbjuda EU-medborgarna en förvaltning på hög nivå.

Avsnitt I – Europaparlamentet

Den allmänna ramen

| 80. | Europaparlamentet erinrar om att man vid tillämpningen av beräkningarna för 2013 (7) insisterade på behovet av strikt budgetkontroll och fastställandet av ytterligare möjliga besparingar under detta budgetförfarande. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet erinrar om att man vid tillämpningen av beräkningarna för 2013 (7) insisterade på behovet av strikt budgetkontroll och fastställandet av ytterligare möjliga besparingar under detta budgetförfarande.

| 81. | Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som uppnåddes under förlikningsmötet den 26 september 2012 mellan presidiet och budgetutskottet. Parlamentets totala budget för 2013 är 1 750 463 939 EUR, och har sålunda minskats med 18,3 miljoner EUR netto jämfört med den preliminära budgetberäkningen från februari 2012. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som uppnåddes under förlikningsmötet den 26 september 2012 mellan presidiet och budgetutskottet. Parlamentets totala budget för 2013 är 1 750 463 939 EUR, och har sålunda minskats med 18,3 miljoner EUR netto jämfört med den preliminära budgetberäkningen från februari 2012.

| 82. | Europaparlamentet påpekar att 2013 års budget har ökat med 1,9 procent i förhållande till 2012 års budget, inklusive kostnaderna för Kroatiens anslutning. Parlamentet understryker att det på grund av den rådande inflationen på 1,9 procent har skett en reell minskning av driftsbudgeten, trots nya befogenheter, tjänster och åtgärder, finansieringen av Kroatiens anslutning samt kostnaderna för förberedelserna av valet 2014. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet påpekar att 2013 års budget har ökat med 1,9 procent i förhållande till 2012 års budget, inklusive kostnaderna för Kroatiens anslutning. Parlamentet understryker att det på grund av den rådande inflationen på 1,9 procent har skett en reell minskning av driftsbudgeten, trots nya befogenheter, tjänster och åtgärder, finansieringen av Kroatiens anslutning samt kostnaderna för förberedelserna av valet 2014.

| 83. | Europaparlamentet godkänner följande ändringar av budgetberäkningen:






  — | Minska anslagen i reserven för oförutsedda utgifter. |
| --- | --- | --- |

83.

Europaparlamentet godkänner följande ändringar av budgetberäkningen:

—

Minska anslagen i reserven för oförutsedda utgifter.

| — | Integrera säkerhetstjänsten på ett budgetneutralt sätt. |
| --- | --- |

—

Integrera säkerhetstjänsten på ett budgetneutralt sätt.

| — | Gå vidare med integreringen av säkerhetstjänsten och som en konsekvens av detta skapa 30 nya tjänster i tjänsteförteckningen på ett budgetneutralt sätt (uppvägs av besparingar). |
| --- | --- |

—

Gå vidare med integreringen av säkerhetstjänsten och som en konsekvens av detta skapa 30 nya tjänster i tjänsteförteckningen på ett budgetneutralt sätt (uppvägs av besparingar).

| — | Justera anslagen till Europeiska parlamentariska föreningen. |
| --- | --- |

—

Justera anslagen till Europeiska parlamentariska föreningen.

| 84. | Europaparlamentet minskar också anslagen till den europeiska historiens hus med 5,3 miljoner EUR. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet minskar också anslagen till den europeiska historiens hus med 5,3 miljoner EUR.

| 85. | Mot bakgrund av den svåra ekonomiska situationen i EU påminner Europaparlamentet dessutom om beslutet att inte indexera ledamöternas individuella ersättningar förrän vid mandatperiodens slut och betonar att utgifterna för personalens tjänsteresor inte indexerats sedan 2007 samt bekräftar beslutet i resolutionen om 2012 års budget (8) om att minska alla budgetposter relaterade till resor. |
| --- | --- |

85.

Mot bakgrund av den svåra ekonomiska situationen i EU påminner Europaparlamentet dessutom om beslutet att inte indexera ledamöternas individuella ersättningar förrän vid mandatperiodens slut och betonar att utgifterna för personalens tjänsteresor inte indexerats sedan 2007 samt bekräftar beslutet i resolutionen om 2012 års budget (8) om att minska alla budgetposter relaterade till resor.

| 86. | Europaparlamentet välkomnar informationen och analyserna i parlamentets rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för 2011 och i generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter avseende de budgetposter som var underutnyttjade 2011, och efterlyser ytterligare objektiva analyser av denna typ för 2012 års budget, för att man bättre ska kunna kartlägga eventuella framtida inbesparingar som ska kompenseras med investeringar, när sådana behov finns och när detta är ändamålsenligt, för att parlamentet ska fungera korrekt och smidigt. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet välkomnar informationen och analyserna i parlamentets rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för 2011 och i generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter avseende de budgetposter som var underutnyttjade 2011, och efterlyser ytterligare objektiva analyser av denna typ för 2012 års budget, för att man bättre ska kunna kartlägga eventuella framtida inbesparingar som ska kompenseras med investeringar, när sådana behov finns och när detta är ändamålsenligt, för att parlamentet ska fungera korrekt och smidigt.

Parlamentets arbetsformer

| 87. | Europaparlamentet anser att det, liksom varje direkt valt parlament, bör ha rätt att besluta om sitt eget säte och sina arbetsformer. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet anser att det, liksom varje direkt valt parlament, bör ha rätt att besluta om sitt eget säte och sina arbetsformer.

| 88. | Europaparlamentet förklarar därför att parlamentets säte och arbetsorter för ledamöter och tjänstemän ska beslutas av parlamentet självt. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet förklarar därför att parlamentets säte och arbetsorter för ledamöter och tjänstemän ska beslutas av parlamentet självt.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar budgetmyndighetens två grenar (rådet och parlamentet) att, i syfte att göra inbesparingar och främja en mer hållbar klimat- och miljövänlig lösning, lyfta fram frågan om ett enda säte för parlamentet samt frågan om parlamentets arbetsorter för ledamöter och tjänstemän i de förestående förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram för 2014–2020. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmanar budgetmyndighetens två grenar (rådet och parlamentet) att, i syfte att göra inbesparingar och främja en mer hållbar klimat- och miljövänlig lösning, lyfta fram frågan om ett enda säte för parlamentet samt frågan om parlamentets arbetsorter för ledamöter och tjänstemän i de förestående förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram för 2014–2020.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över frågan om parlamentets säte och arbetsorter genom att ändra protokoll nummer 6 i samband med nästa översyn av fördraget. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över frågan om parlamentets säte och arbetsorter genom att ändra protokoll nummer 6 i samband med nästa översyn av fördraget.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar under tiden rådet att tillsammans med parlamentet börja utarbeta en färdplan för ett enda säte och ett mer effektivt utnyttjande av parlamentets arbetsorter, med utgångspunkt i särskilda uppdaterade uppgifter om kostnaderna för varje arbetsort och personalens arbetsvillkor samt ekonomiska, sociala och miljömässiga faktorer. Färdplanen bör presenteras i en rapport senast den 30 juni 2013. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar under tiden rådet att tillsammans med parlamentet börja utarbeta en färdplan för ett enda säte och ett mer effektivt utnyttjande av parlamentets arbetsorter, med utgångspunkt i särskilda uppdaterade uppgifter om kostnaderna för varje arbetsort och personalens arbetsvillkor samt ekonomiska, sociala och miljömässiga faktorer. Färdplanen bör presenteras i en rapport senast den 30 juni 2013.

| 92. | Europaparlamentet föreslår att överenskommelsen mellan de luxemburgiska myndigheterna och parlamentet om storleken på personalstyrkan i Luxemburg bör ses över, med utgångspunkt i en översyn av parlamentets behov. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet föreslår att överenskommelsen mellan de luxemburgiska myndigheterna och parlamentet om storleken på personalstyrkan i Luxemburg bör ses över, med utgångspunkt i en översyn av parlamentets behov.

Gemensam arbetsgrupp

| 93. | Europaparlamentet välkomnar budgetutskottets och presidiets inrättande av en gemensam arbetsgrupp för parlamentets budget. Parlamentet stöder särskilt gruppens arbete med att inleda en studie där man jämför parlamentets budget med den amerikanska kongressens budget och de nationella parlamentens budgetar i ett urval medlemsstater. Parlamentet påminner om att denna studie beräknas vara färdig i slutet av 2012, och räknar med att den kommer att medföra långsiktiga besparingar i parlamentets budget och ge förslag på hur effektiviteten kan öka under 2013 och följande år. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet välkomnar budgetutskottets och presidiets inrättande av en gemensam arbetsgrupp för parlamentets budget. Parlamentet stöder särskilt gruppens arbete med att inleda en studie där man jämför parlamentets budget med den amerikanska kongressens budget och de nationella parlamentens budgetar i ett urval medlemsstater. Parlamentet påminner om att denna studie beräknas vara färdig i slutet av 2012, och räknar med att den kommer att medföra långsiktiga besparingar i parlamentets budget och ge förslag på hur effektiviteten kan öka under 2013 och följande år.

| 94. | Europaparlamentet anser att den gemensamma arbetsgruppen bör återspegla den demokratiska balansen inom parlamentet. Parlamentet anser att arbetsgruppen bland annat bör ta ställning till ytterligare alternativ när det gäller öppettiderna för ledamöternas inskrivningskontor och åtgärder för att uppmuntra användningen av billigare och miljövänligare transportsätt. Parlamentet uppmanar dessutom arbetsgruppen att rapportera till budgetutskottet och presidiet i syfte att åstadkomma strukturella och organisatoriska inbesparingar på medellång och lång sikt i parlamentets budget. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet anser att den gemensamma arbetsgruppen bör återspegla den demokratiska balansen inom parlamentet. Parlamentet anser att arbetsgruppen bland annat bör ta ställning till ytterligare alternativ när det gäller öppettiderna för ledamöternas inskrivningskontor och åtgärder för att uppmuntra användningen av billigare och miljövänligare transportsätt. Parlamentet uppmanar dessutom arbetsgruppen att rapportera till budgetutskottet och presidiet i syfte att åstadkomma strukturella och organisatoriska inbesparingar på medellång och lång sikt i parlamentets budget.

| 95. | Europaparlamentet välkomnar den gemensamma arbetsgruppens förslag att stänga ledamöternas inskrivningskontor på fredagar under valkretsveckorna (de turkosa veckorna). |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet välkomnar den gemensamma arbetsgruppens förslag att stänga ledamöternas inskrivningskontor på fredagar under valkretsveckorna (de turkosa veckorna).

| 96. | Europaparlamentet uppmanar presidiet att omgående genomföra de förslag till besparingar som den gemensamma arbetsgruppen enats om. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppmanar presidiet att omgående genomföra de förslag till besparingar som den gemensamma arbetsgruppen enats om.

Resor

| 97. | Europaparlamentet välkomnar ansträngningarna för att göra ytterligare besparingar i samband med ledamöternas och personalens resor, och konstaterar att besparingar har gjorts när det gäller utgifterna för personalens tjänsteresor. Parlamentet konstaterar att den relevanta budgetposten har minskat under 2012 och att dessa besparingar har möjliggjorts genom bättre förvaltning, fler videokonferenser och färre tjänsteresor. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet välkomnar ansträngningarna för att göra ytterligare besparingar i samband med ledamöternas och personalens resor, och konstaterar att besparingar har gjorts när det gäller utgifterna för personalens tjänsteresor. Parlamentet konstaterar att den relevanta budgetposten har minskat under 2012 och att dessa besparingar har möjliggjorts genom bättre förvaltning, fler videokonferenser och färre tjänsteresor.

| 98. | Europaparlamentet uppmanar administrationen att utvärdera utvecklingen på marknaden för billiga resor, för att hålla sig informerad om utvecklingen på marknaden och kunna utnyttja alla eventuella möjligheter till besparingar. Administrationen uppmanas också att tillåta och uppmuntra användningen av billigflyg och köp av flexibla ekonomiklassbiljetter. Man bör utforska ytterligare åtgärder för att se till att ledamöterna köper färre flygbiljetter i Business class. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppmanar administrationen att utvärdera utvecklingen på marknaden för billiga resor, för att hålla sig informerad om utvecklingen på marknaden och kunna utnyttja alla eventuella möjligheter till besparingar. Administrationen uppmanas också att tillåta och uppmuntra användningen av billigflyg och köp av flexibla ekonomiklassbiljetter. Man bör utforska ytterligare åtgärder för att se till att ledamöterna köper färre flygbiljetter i Business class.

IT/resor

| 99. | Europaparlamentet konstaterar att man sparat 1,4 miljoner EUR i resekostnader under 2011 tack vare den ökade användningen (+ 56,6 procent) av videokonferenser. Parlamentet anser att man kan minska kostnaderna för tjänsteresor ytterligare genom att gradvis ersätta tjänsteresor med videokonferenser, vilket också skulle begränsa parlamentets koldioxidavtryck. Därför vill parlamentet senast februari 2013 ta del av resultaten av den analys som genomförs av parlamentets administration om de ökade behoven av videokonferensutrustning. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet konstaterar att man sparat 1,4 miljoner EUR i resekostnader under 2011 tack vare den ökade användningen (+ 56,6 procent) av videokonferenser. Parlamentet anser att man kan minska kostnaderna för tjänsteresor ytterligare genom att gradvis ersätta tjänsteresor med videokonferenser, vilket också skulle begränsa parlamentets koldioxidavtryck. Därför vill parlamentet senast februari 2013 ta del av resultaten av den analys som genomförs av parlamentets administration om de ökade behoven av videokonferensutrustning.

Fastigheter

| 100. | Europaparlamentet tror på och uppmanar till en transparent beslutsprocess inom fastighetspolitiken genom ett nära och öppet samarbete med budgetutskottet. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet tror på och uppmanar till en transparent beslutsprocess inom fastighetspolitiken genom ett nära och öppet samarbete med budgetutskottet.

| 101. | Europaparlamentet begär att i god tid få information om generalsekretariatets slutsatser och tidsplan avseende de kommande årens renoveringsarbete och lokalbyte. Parlamentet understryker hur viktigt det är att planera väl och att införa anslag i budgeten i ett lämpligt skede. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet begär att i god tid få information om generalsekretariatets slutsatser och tidsplan avseende de kommande årens renoveringsarbete och lokalbyte. Parlamentet understryker hur viktigt det är att planera väl och att införa anslag i budgeten i ett lämpligt skede.

Översättning

| 102. | Europaparlamentet upprepar att inbesparingar inom översättningen inte bör äventyra flerspråkigheten. Parlamentet fäster uppmärksamhet vid att översättningarnas kvalitet och de berörda enheternas arbetsvillkor måste tryggas. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet upprepar att inbesparingar inom översättningen inte bör äventyra flerspråkigheten. Parlamentet fäster uppmärksamhet vid att översättningarnas kvalitet och de berörda enheternas arbetsvillkor måste tryggas.

Avsnitt IV – Domstolen

| 103. | Europaparlamentet konstaterar att domstolen, trots stora strukturella förändringar och ett ständigt växande antal ärenden, har begränsat ökningen av sin driftsbudget till 1,56 procent (utöver 1,49 procent på grund av Kroatiens inträde). |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet konstaterar att domstolen, trots stora strukturella förändringar och ett ständigt växande antal ärenden, har begränsat ökningen av sin driftsbudget till 1,56 procent (utöver 1,49 procent på grund av Kroatiens inträde).

| 104. | Europaparlamentet återställer därför anslagen till översättning för att undvika förseningar i domstolsförhandlingarna och till IT-resurser enligt revisorernas rekommendationer. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet återställer därför anslagen till översättning för att undvika förseningar i domstolsförhandlingarna och till IT-resurser enligt revisorernas rekommendationer.

| 105. | Europaparlamentet återställer delvis lönerna och fastställer schablonavdraget till 4,5 procent för att domstolen ska kunna utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Dessutom återställer parlamentet delvis anslagen till underhåll och energi. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet återställer delvis lönerna och fastställer schablonavdraget till 4,5 procent för att domstolen ska kunna utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Dessutom återställer parlamentet delvis anslagen till underhåll och energi.

| 106. | Europaparlamentet stöder den pågående revideringen av domstolens stadga och förbinder sig att utan dröjsmål behandla en eventuell ändringsbudget i samband med detta. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet stöder den pågående revideringen av domstolens stadga och förbinder sig att utan dröjsmål behandla en eventuell ändringsbudget i samband med detta.

Avsnitt V – Revisionsrätten

| 107. | Europaparlamentet noterar att revisionsrätten minskar sin tjänsteförteckning med nio tjänster under 2013 och återställer därför det ursprungliga schablonavdraget på 1,8 procent för att minska risken att äventyra genomförandet av revisionsrättens strategi och de planerade revisionsrapporterna. Parlamentet återställer också anslagen för rekrytering i samband med Kroatiens anslutning till nivån i budgetförslaget. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet noterar att revisionsrätten minskar sin tjänsteförteckning med nio tjänster under 2013 och återställer därför det ursprungliga schablonavdraget på 1,8 procent för att minska risken att äventyra genomförandet av revisionsrättens strategi och de planerade revisionsrapporterna. Parlamentet återställer också anslagen för rekrytering i samband med Kroatiens anslutning till nivån i budgetförslaget.

Avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| 108. | Europaparlamentet återställer delvis löner och bidrag och tillämpar ett schablonavdrag på 5,5 procent, vilket ändå innebär en minskning av den nuvarande sysselsättningsnivån. Parlamentet upphäver delvis andra godtyckliga nedskärningar som rådet gjort, till exempel av kostnader kopplade till Europeiska unionens officiella tidning och driftskostnader som tolkning, som redan 2012 minskades till nivån i 2009 års resultaträkning. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet återställer delvis löner och bidrag och tillämpar ett schablonavdrag på 5,5 procent, vilket ändå innebär en minskning av den nuvarande sysselsättningsnivån. Parlamentet upphäver delvis andra godtyckliga nedskärningar som rådet gjort, till exempel av kostnader kopplade till Europeiska unionens officiella tidning och driftskostnader som tolkning, som redan 2012 minskades till nivån i 2009 års resultaträkning.

| 109. | Europaparlamentet återställer helt anslagen för årliga hyreskostnader knutna till rättsliga åtaganden enligt befintliga avtal för vilka man tillämpar en årlig indexering utifrån den belgiska inflationen. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet återställer helt anslagen för årliga hyreskostnader knutna till rättsliga åtaganden enligt befintliga avtal för vilka man tillämpar en årlig indexering utifrån den belgiska inflationen.

Avsnitt VII – Regionkommittén

| 110. | Europaparlamentet återställer delvis anslagen till Regionkommittén så att den kan uppfylla sina nuvarande stadgeenliga eller rättsliga åtaganden när det gäller årliga hyreskostnader och personalens löner. Parlamentet konstaterar att rådets drastiska nedskärningar av löner och bidrag skulle innebära att minskningen av personalkostnaderna på 1 procent (som redan inkluderats i budgetförslaget) tillämpas två gånger för denna institution. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet återställer delvis anslagen till Regionkommittén så att den kan uppfylla sina nuvarande stadgeenliga eller rättsliga åtaganden när det gäller årliga hyreskostnader och personalens löner. Parlamentet konstaterar att rådets drastiska nedskärningar av löner och bidrag skulle innebära att minskningen av personalkostnaderna på 1 procent (som redan inkluderats i budgetförslaget) tillämpas två gånger för denna institution.

Avsnitt VIII – Europeiska ombudsmannen

| 111. | Europaparlamentet noterar att Europeiska ombudsmannens budget har ökat med 3,49 procent. Parlamentet konstaterar att en del av denna ökning är kopplad till oundvikliga hyreskostnader och återställer anslagen för de löner och bidrag som är nödvändiga, eftersom en tidigare ledig tjänst har tillsatts. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet noterar att Europeiska ombudsmannens budget har ökat med 3,49 procent. Parlamentet konstaterar att en del av denna ökning är kopplad till oundvikliga hyreskostnader och återställer anslagen för de löner och bidrag som är nödvändiga, eftersom en tidigare ledig tjänst har tillsatts.

Avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen

| 112. | Europaparlamentet återställer helt Europeiska datatillsynsmannens budget och noterar att budgetökningen överensstämmer med den prognostiserade inflationstakten. Framför allt återinför parlamentet två nya tjänster och motsvarande anslag, som ska bidra till utförandet av institutionens centrala uppgifter. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet återställer helt Europeiska datatillsynsmannens budget och noterar att budgetökningen överensstämmer med den prognostiserade inflationstakten. Framför allt återinför parlamentet två nya tjänster och motsvarande anslag, som ska bidra till utförandet av institutionens centrala uppgifter.

Avsnitt X – Europeiska utrikestjänsten

| 113. | Europaparlamentet konstaterar att Europeiska utrikestjänsten är en relativt ny institution som fortfarande växer, att den måste utöka sitt nätverk för att uppfylla EU:s politiska prioriteringar och att den med sina 141 delegationer är exceptionellt utsatt – bland EU-institutionerna – för inflationen i tredjeländer och variationer i växelkurserna. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet konstaterar att Europeiska utrikestjänsten är en relativt ny institution som fortfarande växer, att den måste utöka sitt nätverk för att uppfylla EU:s politiska prioriteringar och att den med sina 141 delegationer är exceptionellt utsatt – bland EU-institutionerna – för inflationen i tredjeländer och variationer i växelkurserna.

| 114. | Europaparlamentet välkomnar att Europeiska utrikestjänsten för 2013 har fryst anslagen i nominella termer för ett antal budgetposter och gjort riktade nedskärningar i andra poster. Dessa besparingar kan komma att uppgå till 1,3 procent av 2012 års budget. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet välkomnar att Europeiska utrikestjänsten för 2013 har fryst anslagen i nominella termer för ett antal budgetposter och gjort riktade nedskärningar i andra poster. Dessa besparingar kan komma att uppgå till 1,3 procent av 2012 års budget.

| 115. | Europaparlamentet konstaterar att Europeiska utrikestjänsten har visat prov på återhållsamhet genom att inte inrätta några nya tjänster i tjänsteförteckningen för 2013. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet konstaterar att Europeiska utrikestjänsten har visat prov på återhållsamhet genom att inte inrätta några nya tjänster i tjänsteförteckningen för 2013.

| 116. | Europaparlamentet framhåller att de föreslagna ökningarna av Europeiska utrikestjänstens budget är nödvändiga för att uppfylla stadgeenliga personalkostnader och andra rättsliga skyldigheter och uppfylla de politiska förväntningarna på Europeiska utrikestjänsten att finnas på plats i prioriterade länder. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet framhåller att de föreslagna ökningarna av Europeiska utrikestjänstens budget är nödvändiga för att uppfylla stadgeenliga personalkostnader och andra rättsliga skyldigheter och uppfylla de politiska förväntningarna på Europeiska utrikestjänsten att finnas på plats i prioriterade länder.

| 117. | Europaparlamentet avvisar därför rådets beslut att frysa Europeiska utrikestjänstens budget i nominella termer på 2012 års nivå och föreslår en lämplig ökning med hänsyn till den övergripande ekonomiska situationen. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet avvisar därför rådets beslut att frysa Europeiska utrikestjänstens budget i nominella termer på 2012 års nivå och föreslår en lämplig ökning med hänsyn till den övergripande ekonomiska situationen.

| 118. | Europaparlamentet upphäver rådets nedskärningar, som skulle leda till en minskning av antalet tjänstemän och motverka de försök att rekrytera och omplacera personal som gjorts sedan Europeiska utrikestjänstens inrättande för att uppfylla de ökade operativa kraven. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet upphäver rådets nedskärningar, som skulle leda till en minskning av antalet tjänstemän och motverka de försök att rekrytera och omplacera personal som gjorts sedan Europeiska utrikestjänstens inrättande för att uppfylla de ökade operativa kraven.

| 119. | Europaparlamentet återställer de anslag som krävs för att fullfölja de gällande hyresavtalen och servicenivåavtalen med kommissionen och rådet och för att gradvis ersätta och uppdatera omoderna och överlappande IT-system. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet återställer de anslag som krävs för att fullfölja de gällande hyresavtalen och servicenivåavtalen med kommissionen och rådet och för att gradvis ersätta och uppdatera omoderna och överlappande IT-system.

*

* *

| 120. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, de övriga berörda institutionerna och organen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, de övriga berörda institutionerna och organen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT L 163, 23.6.2007, s. 17.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0077.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2012)0109.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2012)0289.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2012)0109.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2011)0461.

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/77 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/77

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Valbarhet till ett utskottspresidium (tolkning av artikel 191.1 i arbetsordningen)

P7_TA(2012)0363

Europaparlamentets beslut av den 23 oktober 2012 om valbarhet till ett utskottspresidium (tolkning av artikel 191.1 i arbetsordningen)

2014/C 68 E/10

Europaparlamentet,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 18 september 2012 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 18 september 2012 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av artikel 211 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 211 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 191.1:
  "Endast ordinarie utskottsledamöter, valda i enlighet med artikel 186, kan väljas till dess presidium." |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 191.1:

"Endast ordinarie utskottsledamöter, valda i enlighet med artikel 186, kan väljas till dess presidium."

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 23 oktober 2012

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/78 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/78

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Egna medel grundade på mervärdesskatt *

P7_TA(2012)0361

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till rådets förordning om metoder och förfaranden för tillhandahållande av egna medel grundade på mervärdesskatt (COM(2011)0737 – C7-0504/2011 – 2011/0333(CNS))

2014/C 68 E/11

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2011)0737), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2011)0737),

| — | med beaktande av artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0504/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0504/2011),

| — | med beaktande av artikel 311 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 311 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande (yttrande nr 2/2012) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande (yttrande nr 2/2012) (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2007 om framtiden för Europeiska unionens egna medel (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2007 om framtiden för Europeiska unionens egna medel (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011”Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla” (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011”Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla” (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2012 om den fleråriga budgetramen och egna medel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2012 om den fleråriga budgetramen och egna medel (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2012 för att nå ett positivt resultat när det gäller förfarandet för att godkänna den fleråriga budgetramen för 2014-2020 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2012 för att nå ett positivt resultat när det gäller förfarandet för att godkänna den fleråriga budgetramen för 2014-2020 (5),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0316/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0316/2012), och av följande skäl:

| A. | Av fördraget framgår tydligt att unionens budget ska finansieras helt med egna medel. |
| --- | --- |

A.

Av fördraget framgår tydligt att unionens budget ska finansieras helt med egna medel.

| B. | I sin ovannämnda resolution av den 13 juni 2012, som antogs med överväldigande majoritet, välkomnade parlamentet de lagstiftningsförslag som kommissionen lagt fram den 29 juni 2011 om reformeringen av systemet för egna medel, bland annat förslagen om en skatt på finanstransaktioner och egna medel i form av en ny EU-moms, som syftar till att minska andelen för medlemsstaternas BNI-baserade bidrag till unionsbudgeten till 40 % senast 2020, och därmed skulle bidra till medlemsstaternas konsolideringsansträngningar. |
| --- | --- |

B.

I sin ovannämnda resolution av den 13 juni 2012, som antogs med överväldigande majoritet, välkomnade parlamentet de lagstiftningsförslag som kommissionen lagt fram den 29 juni 2011 om reformeringen av systemet för egna medel, bland annat förslagen om en skatt på finanstransaktioner och egna medel i form av en ny EU-moms, som syftar till att minska andelen för medlemsstaternas BNI-baserade bidrag till unionsbudgeten till 40 % senast 2020, och därmed skulle bidra till medlemsstaternas konsolideringsansträngningar.

| C. | I sin ovannämnda resolution av den 23 oktober 2012 uttryckte parlamentet sin starka övertygelse om att mervärdesskatten är ett av villkoren för den nödvändiga politiska överenskommelsen om de egna medlen och att en överenskommelse om reformen av systemet med mervärdesskattebaserade egna medel, liksom dess genomförandebestämmelser, måste uppnås tillsammans med överenskommelsen om den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

C.

I sin ovannämnda resolution av den 23 oktober 2012 uttryckte parlamentet sin starka övertygelse om att mervärdesskatten är ett av villkoren för den nödvändiga politiska överenskommelsen om de egna medlen och att en överenskommelse om reformen av systemet med mervärdesskattebaserade egna medel, liksom dess genomförandebestämmelser, måste uppnås tillsammans med överenskommelsen om den fleråriga budgetramen.

| D. | För första gången krävs i fördraget parlamentets medgivande för att genomföra åtgärder för systemet för unionens egna medel och parlamentet har tydligt uttryckt sin vilja att utöva sin företrädesrätt i det hänseendet i förhandlingarna om reformen av systemet för egna medel. |
| --- | --- |

D.

För första gången krävs i fördraget parlamentets medgivande för att genomföra åtgärder för systemet för unionens egna medel och parlamentet har tydligt uttryckt sin vilja att utöva sin företrädesrätt i det hänseendet i förhandlingarna om reformen av systemet för egna medel.

| E. | Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar i sina yttranden om kommissionens förslag till reform av egna medel förslaget till nya egna medel från mervärdesskatt (6). |
| --- | --- |

E.

Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar i sina yttranden om kommissionens förslag till reform av egna medel förslaget till nya egna medel från mervärdesskatt (6).

| F. | Parlamentet har vid flera tillfällen upprepat sin ståndpunkt att systemet för unionens egna medel behöver reformeras, särskilt i förhållande till befintliga mervärdesskattemedel, med syfte att återgå till den ursprungliga idén med att medlen är genuina egna medel och inte ett rent statistiskt verktyg (7). |
| --- | --- |

F.

Parlamentet har vid flera tillfällen upprepat sin ståndpunkt att systemet för unionens egna medel behöver reformeras, särskilt i förhållande till befintliga mervärdesskattemedel, med syfte att återgå till den ursprungliga idén med att medlen är genuina egna medel och inte ett rent statistiskt verktyg (7).

| G. | Parlamentet välkomnar försöket till förenkling av beräkningsmetoden för mervärdesskatt och det faktum att kommissionens förslag förbättrar insynen i de egna medlen från mervärdesskatten. |
| --- | --- |

G.

Parlamentet välkomnar försöket till förenkling av beräkningsmetoden för mervärdesskatt och det faktum att kommissionens förslag förbättrar insynen i de egna medlen från mervärdesskatten.

| H. | Parlamentet anser att en av de största fördelarna med det nya mervärdesskatteförslaget är insynen, rättvisan gentemot skattebetalare i alla medlemsstater, den ökade enkelheten och möjligheten att förvandla medlen till genuina egna medel som direkt tillfaller unionsbudgeten i framtiden. |
| --- | --- |

H.

Parlamentet anser att en av de största fördelarna med det nya mervärdesskatteförslaget är insynen, rättvisan gentemot skattebetalare i alla medlemsstater, den ökade enkelheten och möjligheten att förvandla medlen till genuina egna medel som direkt tillfaller unionsbudgeten i framtiden.

| I. | Parlamentet anser att alla genuina egna medel direkt bör tillfalla unionens budget. |
| --- | --- |

I.

Parlamentet anser att alla genuina egna medel direkt bör tillfalla unionens budget.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar rådet att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar rådet att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lämna konkreta förslag på hur egna medel från mervärdesskatten ytterligare kan reformeras så att de direkt tillfaller unionens budget redan under perioden 2014–2020 eller vid en senare översyn av systemet för egna medel. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lämna konkreta förslag på hur egna medel från mervärdesskatten ytterligare kan reformeras så att de direkt tillfaller unionens budget redan under perioden 2014–2020 eller vid en senare översyn av systemet för egna medel.

| 5. | Europaparlamentet anser att kommissionens grönbok om mervärdesskattens framtid bör följas upp av konkreta åtgärder som tryggar en högre grad av harmonisering av mervärdesskattesystemet i medlemsstaterna, eftersom endast en sådan harmonisering erbjuder en grund för att göra mervärdesskatten till genuina egna medel som direkt tillfaller unionens budget i framtiden. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att kommissionens grönbok om mervärdesskattens framtid bör följas upp av konkreta åtgärder som tryggar en högre grad av harmonisering av mervärdesskattesystemet i medlemsstaterna, eftersom endast en sådan harmonisering erbjuder en grund för att göra mervärdesskatten till genuina egna medel som direkt tillfaller unionens budget i framtiden.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 112, 18.4.2012, s. 1.

(2)  EUT C 27 E, 31.1.2008, s. 214.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0266.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0245.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2012)0360.

(6)  Regionkommitténs yttrande om den nya fleråriga budgetramen 2014 – 2020 som antogs vid den 93 plenarsessionen den 14-15 december 2011.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om systemet för egna medel som antogs vid plenarsessionen den 29 mars 2012.

(7)  Se parlamentets resolution av den 29 mars 2007 om framtiden för Europeiska unionens egna medel.

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/80 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/80

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Finansiella bestämmelser för unionens årliga budget ***I

P7_TA(2012)0362

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella bestämmelser för unionens årliga budget (KOM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD))

2014/C 68 E/12

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0815), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0815),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 332 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0016/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 332 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0016/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens yttranden 3/2010 (1) och 6/2010 (2), såsom de omarbetats och uppdaterats den 25 januari 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens yttranden 3/2010 (1) och 6/2010 (2), såsom de omarbetats och uppdaterats den 25 januari 2011,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 juli 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 juli 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och budgetkontrollutskottet, i enlighet med artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och budgetkontrollutskottet, i enlighet med artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet samt yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för regional utveckling (A7-0325/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet samt yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för regional utveckling (A7-0325/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3).

| 2. | Europaparlamentet godkänner de gemensamma uttalanden om frågor i samband med den fleråriga budgetramen och om artikel 195 i budgetförordningen samt parlamentets uttalande om artikel 18 i den förordningen, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner de gemensamma uttalanden om frågor i samband med den fleråriga budgetramen och om artikel 195 i budgetförordningen samt parlamentets uttalande om artikel 18 i den förordningen, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 145, 3.6.2010, s. 1.

(2)  EUT C 334, 10.12.2010, s. 1.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter ändringsförslagen som antogs den 26 oktober 2011 (P7_TA(2011)0465).

---

Tisdagen den 23 oktober 2012P7_TC1-COD(2010)0395

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 oktober 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr .../2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 966/2012.)

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Bilaga till lagstiftningsresolutionen

A)   Gemensamt uttalande om frågor i samband med den fleråriga budgetramen

Europaparlamentet, rådet och kommissionen är överens om att budgetförordningen bör revideras så att man kan införa ändringar som blivit nödvändiga på grund av resultatet av förhandlingarna om den fleråriga budgetramen för åren 2014–2020, däribland följande frågor:

| — | Bestämmelser om överföringar avseende reserven för katastrofbistånd och projekt som finansieras genom fonden för ett sammanlänkat Europa, |
| --- | --- |

—

Bestämmelser om överföringar avseende reserven för katastrofbistånd och projekt som finansieras genom fonden för ett sammanlänkat Europa,

| — | överföring av outnyttjade anslag och av budgetsaldot samt det därmed sammanhängande förslaget att föra dessa medel till en reserv för betalningar och åtaganden, |
| --- | --- |

—

överföring av outnyttjade anslag och av budgetsaldot samt det därmed sammanhängande förslaget att föra dessa medel till en reserv för betalningar och åtaganden,

| — | eventuellt införlivande av Europeiska utvecklingsfonden i EU-budgeten, |
| --- | --- |

—

eventuellt införlivande av Europeiska utvecklingsfonden i EU-budgeten,

| — | behandlingen av medel som härrör från överenskommelserna om kampen mot olaglig handel med tobaksprodukter.” |
| --- | --- |

—

behandlingen av medel som härrör från överenskommelserna om kampen mot olaglig handel med tobaksprodukter.”

B)   Gemensamt uttalande om utgifter i samband med fastigheter med hänvisning till artikel 195:

Europaparlamentet, rådet och kommissionen är överens om

| 1. | att det förvarningsförfarande som föreskrivs i artikel 195.4 och det förfarande för förhandsgodkännande som föreskrivs i artikel 195.5 inte ska tillämpas på förvärv av mark som sker kostnadsfritt eller till ett symboliskt belopp, |
| --- | --- |

1.

att det förvarningsförfarande som föreskrivs i artikel 195.4 och det förfarande för förhandsgodkännande som föreskrivs i artikel 195.5 inte ska tillämpas på förvärv av mark som sker kostnadsfritt eller till ett symboliskt belopp,

| 2. | att varje hänvisning i artikel 195 till ”fastigheter” bara ska gälla andra fastigheter än bostadsfastigheter; Europaparlamentet och rådet får begära information om bostadsfastigheter, |
| --- | --- |

2.

att varje hänvisning i artikel 195 till ”fastigheter” bara ska gälla andra fastigheter än bostadsfastigheter; Europaparlamentet och rådet får begära information om bostadsfastigheter,

| 3. | att under exceptionella eller brådskande politiska omständigheter får information om fastighetsprojekt i samband med EU-delegationer eller EU-byråer i tredjeländer som föreskrivs i artikel 195.4 lämnas tillsammans med fastighetsprojektet enligt artikel 195.5; i sådana fall åtar sig Europaparlamentet, rådet och kommissionen att behandla fastighetsprojektet så fort som möjligt, |
| --- | --- |

3.

att under exceptionella eller brådskande politiska omständigheter får information om fastighetsprojekt i samband med EU-delegationer eller EU-byråer i tredjeländer som föreskrivs i artikel 195.4 lämnas tillsammans med fastighetsprojektet enligt artikel 195.5; i sådana fall åtar sig Europaparlamentet, rådet och kommissionen att behandla fastighetsprojektet så fort som möjligt,

| 4. | att förfarandet för förhandsgodkännande som föreskrivs i artikel 195.5 och 195.6 inte ska gälla för förberedande kontrakt eller studier som behövs för att utvärdera fastighetsprojektets detaljerade kostnader och finansiering, |
| --- | --- |

4.

att förfarandet för förhandsgodkännande som föreskrivs i artikel 195.5 och 195.6 inte ska gälla för förberedande kontrakt eller studier som behövs för att utvärdera fastighetsprojektets detaljerade kostnader och finansiering,

| 5. | att tröskelvärdet på 750 000 EUR eller 3 000 000 EUR som avses i artikel 195.7 ii-iv ska inbegripa inredning av fastigheten; för hyreskontrakt ska dessa tröskelvärden gälla för hyran utan avgifter men inbegriper kostnaderna i samband med inredningen av fastigheterna, |
| --- | --- |

5.

att tröskelvärdet på 750 000 EUR eller 3 000 000 EUR som avses i artikel 195.7 ii-iv ska inbegripa inredning av fastigheten; för hyreskontrakt ska dessa tröskelvärden gälla för hyran utan avgifter men inbegriper kostnaderna i samband med inredningen av fastigheterna,

| 6. | att de utgifter som nämns under artikel 195.3 a inte ska inkludera avgifter, |
| --- | --- |

6.

att de utgifter som nämns under artikel 195.3 a inte ska inkludera avgifter,

| 7. | att kommissionen ett år efter att budgetförordningen börjat tillämpas ska rapportera om tillämpningen av de förfaranden som föreskrivs i artikel 195. |
| --- | --- |

7.

att kommissionen ett år efter att budgetförordningen börjat tillämpas ska rapportera om tillämpningen av de förfaranden som föreskrivs i artikel 195.

C)   Gemensamt uttalande av Europaparlamentet, rådet och kommissionen om artikel 195.3:

Motsvarande bestämmelser kommer att ingå i rambudgetförordningen för byråer och organ som inrättats enligt fördragen.

D)   Uttalande från Europaparlamentet

Det belopp på 85,9 miljoner EUR som Belgien återbetalade till Europaparlamentet i början av 2010 och som öronmärkts för fastighetsprojekt, ska betraktas som externa inkomster som avsatts för särskilda ändamål enligt artikel 18 i budgetförordningen.

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/82 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/82

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Ändringsbudget nr 4/2012: egna medel, riskdelningsinstrument, EuroGlobe

P7_TA(2012)0364

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – Kommissionen (14059/2012 – C7-0305/2012 – 2012/2127(BUD))

2014/C 68 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 310 och 314, och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 310 och 314, och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1) (budgetförordningen), särskilt artiklarna 37 och 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1) (budgetförordningen), särskilt artiklarna 37 och 38,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012, slutgiltigt antagen den 1 december 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012, slutgiltigt antagen den 1 december 2011 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2012 för budgetåret 2012, som kommissionen lade fram den 20 juni 2012 (COM(2012)0340), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2012 för budgetåret 2012, som kommissionen lade fram den 20 juni 2012 (COM(2012)0340),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2012 som rådet antog den 24 september 2012 (14059/2012 – C7-0305/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2012 som rådet antog den 24 september 2012 (14059/2012 – C7-0305/2012),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 423/2012 av den 22 maj 2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller vissa bestämmelser om riskdelningsinstrument för medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 423/2012 av den 22 maj 2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller vissa bestämmelser om riskdelningsinstrument för medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet (4),

| — | med beaktande av artiklarna 75b och 75e i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 75b och 75e i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0308/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0308/2012), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudgeten nr 4/2012 till den allmänna budgeten för 2012 har tre syften, nämligen att inrätta fyra budgetposter för att omfördela anslag på upp till 10 % från Europeiska utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden 2007–2013 till riskdelningsinstrument, att revidera och budgetera de prognostiserade egna medlen vilket leder till en ändrad fördelning mellan medlemsstaterna av deras bidrag till unionsbudgetens egna medel, samt att byta ut ”strecket” i betalningskolumnen för budgetpost 16 03 05 01 – Förberedande åtgärd – EuroGlobe mot ett symboliskt anslag (p.m.) så att en överföring blir möjlig. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudgeten nr 4/2012 till den allmänna budgeten för 2012 har tre syften, nämligen att inrätta fyra budgetposter för att omfördela anslag på upp till 10 % från Europeiska utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden 2007–2013 till riskdelningsinstrument, att revidera och budgetera de prognostiserade egna medlen vilket leder till en ändrad fördelning mellan medlemsstaterna av deras bidrag till unionsbudgetens egna medel, samt att byta ut ”strecket” i betalningskolumnen för budgetpost 16 03 05 01 – Förberedande åtgärd – EuroGlobe mot ett symboliskt anslag (p.m.) så att en överföring blir möjlig.

| B. | Justeringen av de egna medlen är en följd av revideringen av prognoserna för TEM-, moms- och BNI-baserna, en korrigering av den budgetmässiga obalansen till förmån för Storbritannien avseende 2008, 2010 och 2011, samt följden för Österrikes, Tysklands, Nederländernas och Sveriges andelar av finansieringen av den brittiska rabatten, vilka har minskats till en fjärdedel av de normala beloppen. Denna minskning kommer att finansieras av de övriga medlemsstaterna, undantaget Storbritannien. |
| --- | --- |

B.

Justeringen av de egna medlen är en följd av revideringen av prognoserna för TEM-, moms- och BNI-baserna, en korrigering av den budgetmässiga obalansen till förmån för Storbritannien avseende 2008, 2010 och 2011, samt följden för Österrikes, Tysklands, Nederländernas och Sveriges andelar av finansieringen av den brittiska rabatten, vilka har minskats till en fjärdedel av de normala beloppen. Denna minskning kommer att finansieras av de övriga medlemsstaterna, undantaget Storbritannien.

| C. | Förslaget till ändringsbudget nr 4/2012 har tagit hänsyn till möjligheten att återflöden och outnyttjat stöd från unionen till riskdelningsinstrument som finansieras genom sammanhållningspolitiken, på den berörda medlemsstatens begäran kan läggas till dess anslag för sammanhållningspolitiken under nästföljande år. |
| --- | --- |

C.

Förslaget till ändringsbudget nr 4/2012 har tagit hänsyn till möjligheten att återflöden och outnyttjat stöd från unionen till riskdelningsinstrument som finansieras genom sammanhållningspolitiken, på den berörda medlemsstatens begäran kan läggas till dess anslag för sammanhållningspolitiken under nästföljande år.

| D. | Förslaget till ändringsbudget nr 4/2012 ligger helt i linje med de ändringar i budgetförordningen som överenskommits mellan Europaparlamentet och rådet, särskilt artikel 131. |
| --- | --- |

D.

Förslaget till ändringsbudget nr 4/2012 ligger helt i linje med de ändringar i budgetförordningen som överenskommits mellan Europaparlamentet och rådet, särskilt artikel 131.

| 1. | Europaparlamentet tar del av förslaget till ändringsbudget nr 4/2012. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tar del av förslaget till ändringsbudget nr 4/2012.

| 2. | Europaparlamentet anser att varje överföring från sammanhållningspolitiken till de finansiella instrument som ska definieras bör motiveras och kontrolleras noga i enlighet med förordning (EU) nr 423/2012. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att varje överföring från sammanhållningspolitiken till de finansiella instrument som ska definieras bör motiveras och kontrolleras noga i enlighet med förordning (EU) nr 423/2012.

| 3. | Europaparlamentet kräver att kommissionen informerar budgetmyndigheten innan man genomför sådana överföringar som avses i punkt 2. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kräver att kommissionen informerar budgetmyndigheten innan man genomför sådana överföringar som avses i punkt 2.

| 4. | Europaparlamentet kräver att få regelbunden och detaljerad information om vilka operativa program som ska minskas, vilka finansiella instrument som ska tillämpas och vilka projekt som ska få stöd. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet kräver att få regelbunden och detaljerad information om vilka operativa program som ska minskas, vilka finansiella instrument som ska tillämpas och vilka projekt som ska få stöd.

| 5. | Europaparlamentet godkänner utan ändringar rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2012. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet godkänner utan ändringar rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2012.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 4/2012 slutgiltigt antagen samt att se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 4/2012 slutgiltigt antagen samt att se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 56, 29.2.2012.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  EGT L 133, 23.5.2012, s. 1.

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/84 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/84

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Skogsodlingsmaterial ***I

P7_TA(2012)0367

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2008/971/EG vad gäller införande av skogsodlingsmaterial i kategorin ”individutvalt” i tillämpningsområdet för det beslutet och uppdatering av namnen på de myndigheter som ansvarar för godkännande och kontroll av produktionen (COM(2012)0355 – C7-0175/2012 – (2012/0172(COD))

2014/C 68 E/14

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0355), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0355),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0175/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0175/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 18 september 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 18 september 2012 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 september 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 september 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0277/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0277/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

Tisdagen den 23 oktober 2012P7_TC1-COD(2012)0172

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 oktober 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2012/EU om ändring av rådets beslut 2008/971/EG i syfte att införa skogsodlingsmaterial i kategorin ”individutvalt” och uppdatera namnen på de myndigheter som ansvarar för godkännande och kontroll av produktionen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut nr 1104/2012/EU.)

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/85 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/85

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Europaåret för medborgarna (2013) ***I

P7_TA(2012)0368

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europaåret för medborgarna (2013) (COM(2011)0489 – C7-0217/2011 – 2011/0217(COD))

2014/C 68 E/15

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0489), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0489),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 21.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0217/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 21.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0217/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar (A7-0271/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar (A7-0271/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 137.

---

Tisdagen den 23 oktober 2012P7_TC1-COD(2011)0217

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 oktober 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2012/EU om Europaåret för medborgarna (2013)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut nr 1093/2012/EU.)

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/86 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/86

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Nomineringen av Leonard Orban till ämbetet som ledamot av revisionsrätten

P7_TA(2012)0374

Europaparlamentets beslut av den 23 oktober 2012 om nomineringen av Leonard Orban till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0153/2012 – 2012/0805(NLE))

2014/C 68 E/16

(Samråd)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0153/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0153/2012),

| — | med beaktande av artikel 108 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A7-0296/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A7-0296/2012), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets budgetkontrollutskott har granskat den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets budgetkontrollutskott har granskat den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| B. | Utskottet höll den 26 september 2012 en utfrågning med den nominerade kandidaten. |
| --- | --- |

B.

Utskottet höll den 26 september 2012 en utfrågning med den nominerade kandidaten.

| 1. | Europaparlamentet avstyrker rådets förslag till utnämning av Leonard Orban till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet avstyrker rådets förslag till utnämning av Leonard Orban till ledamot av revisionsrätten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan.

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/87 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/87

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2012/001 IE/Talk Talk

P7_TA(2012)0375

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/001 IE/Talk Talk från Irland) (COM(2012)0423 – C7-0204/2012 – 2012/2157(BUD))

2014/C 68 E/17

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0423 – C7-0204/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0423 – C7-0204/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (IIA av den 17 maj 2006), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (IIA av den 17 maj 2006), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i IIA av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i IIA av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0322/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0322/2012), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (fonden) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (fonden) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till IIA av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till IIA av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Irland har ansökt om ekonomiskt stöd för 592 uppsägningar, varav 432 berörs av stödåtgärder, i företaget Talk Talk Broadband Services (Irland) Limited (Talk Talk) och tre av företagets underleverantörer i Irland. |
| --- | --- |

D.

Irland har ansökt om ekonomiskt stöd för 592 uppsägningar, varav 432 berörs av stödåtgärder, i företaget Talk Talk Broadband Services (Irland) Limited (Talk Talk) och tre av företagets underleverantörer i Irland.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Irland därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt den förordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Irland därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt den förordningen.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de irländska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 29 februari 2012, att ansökan kompletterades med ytterligare uppgifter fram till den 15 maj 2012 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 27 juli 2012. Parlamentet gläds åt att Irland genomförde utvärderingen och lämnade in kompletterande information på ett snabbt och korrekt sätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de irländska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 29 februari 2012, att ansökan kompletterades med ytterligare uppgifter fram till den 15 maj 2012 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 27 juli 2012. Parlamentet gläds åt att Irland genomförde utvärderingen och lämnade in kompletterande information på ett snabbt och korrekt sätt.

| 3. | Europaparlamentet noterar att Talk Talks anläggning var belägen i utkanterna av staden Waterford i regionen South East på Nuts III-nivå i Irland, och att denna region ständigt har haft en högre arbetslöshet än övriga landet. Regionen har dessutom drabbats oproportionerligt hårt av följderna av den ekonomiska och finansiella krisen, till exempel har arbetslösheten i regionen stigit från 4,9 % under 2007 till 18,2 % under 2011, vilket kan jämföras med det nationella genomsnittet på 14,3 %. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att Talk Talks anläggning var belägen i utkanterna av staden Waterford i regionen South East på Nuts III-nivå i Irland, och att denna region ständigt har haft en högre arbetslöshet än övriga landet. Regionen har dessutom drabbats oproportionerligt hårt av följderna av den ekonomiska och finansiella krisen, till exempel har arbetslösheten i regionen stigit från 4,9 % under 2007 till 18,2 % under 2011, vilket kan jämföras med det nationella genomsnittet på 14,3 %.

| 4. | Europaparlamentet noterar att uppsägningarna skedde i den sydöstra regionen där sysselsättningen har minskat från 62,7 till 58,1 % under perioden 2007–2011 och där arbetslöshetsnivån ligger över genomsnittet i landet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att uppsägningarna skedde i den sydöstra regionen där sysselsättningen har minskat från 62,7 till 58,1 % under perioden 2007–2011 och där arbetslöshetsnivån ligger över genomsnittet i landet.

| 5. | Europaparlamentet beklagar Talk Talks beslut att liera sig med tre viktiga tjänsteleverantörer utanför EU, dit också en stor del av verksamheten överfördes, vilket återspeglar en strategi som motverkar utvecklingen av industrijobb inom unionen och strider mot Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar Talk Talks beslut att liera sig med tre viktiga tjänsteleverantörer utanför EU, dit också en stor del av verksamheten överfördes, vilket återspeglar en strategi som motverkar utvecklingen av industrijobb inom unionen och strider mot Europa 2020-strategin.

| 6. | Europaparlamentet noterar att två uppsägningsomgångar har skett tidigare (april 2010 och april 2011) i Talk Talk, då uppskattningsvis 50 personer sades upp i varje omgång. Dessa uppsägningar ansågs dock vara en omstrukturering på ledningsnivå, som skulle göra det möjligt att leda verksamheten i Waterford direkt från huvudkontoret i Storbritannien. Det uppskattades vidare att antalet förfrågningar till Talk Talk-centralen i Waterford sjönk med 40 %. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att två uppsägningsomgångar har skett tidigare (april 2010 och april 2011) i Talk Talk, då uppskattningsvis 50 personer sades upp i varje omgång. Dessa uppsägningar ansågs dock vara en omstrukturering på ledningsnivå, som skulle göra det möjligt att leda verksamheten i Waterford direkt från huvudkontoret i Storbritannien. Det uppskattades vidare att antalet förfrågningar till Talk Talk-centralen i Waterford sjönk med 40 %.

| 7. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas till de uppsagda arbetstagarnas nivå och behov, särskilt med hänsyn till att de flesta av de uppsagda arbetstagarna arbetade med kundservice och tekniskt stöd. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas till de uppsagda arbetstagarnas nivå och behov, särskilt med hänsyn till att de flesta av de uppsagda arbetstagarna arbetade med kundservice och tekniskt stöd.

| 8. | Europaparlamentet beklagar Talk Talks beslut att abrupt stänga anläggningen i Waterford och att de anställda fick endast 30 dagars uppsägningstid, vilket inte var tillräckligt för ordentliga diskussioner om uppsägningsplanen eller för att engagera fackföreningarna. Parlamentet beklagar att inga fackföreningar involverades i planeringen och utformningen av ansökan om stöd från fonden, då det inte fanns några fackföreningar på företagsnivå. Dock konsulterades de berörda arbetstagarna direkt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar Talk Talks beslut att abrupt stänga anläggningen i Waterford och att de anställda fick endast 30 dagars uppsägningstid, vilket inte var tillräckligt för ordentliga diskussioner om uppsägningsplanen eller för att engagera fackföreningarna. Parlamentet beklagar att inga fackföreningar involverades i planeringen och utformningen av ansökan om stöd från fonden, då det inte fanns några fackföreningar på företagsnivå. Dock konsulterades de berörda arbetstagarna direkt.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att de irländska myndigheterna den 7 september 2011 beslutade att genomföra det samordnade paketet, långt före budgetmyndighetens beslut att bevilja stöd. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att de irländska myndigheterna den 7 september 2011 beslutade att genomföra det samordnade paketet, långt före budgetmyndighetens beslut att bevilja stöd.

| 10. | Europaparlamentet noterar att de irländska myndigheterna klagar över tidsbegränsningarna för genomförandet av stödåtgärderna, vilka omöjliggör kurser som är längre än genomförandeperioden på 24 månader. Parlamentet gläder sig över att en intensifierad fil. kand.-utbildning har utformats för vissa arbetstagare, vilken är inriktad på identifierade kompetensbrister och kan fullföljas inom fondens genomförandeperiod. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att de irländska myndigheterna klagar över tidsbegränsningarna för genomförandet av stödåtgärderna, vilka omöjliggör kurser som är längre än genomförandeperioden på 24 månader. Parlamentet gläder sig över att en intensifierad fil. kand.-utbildning har utformats för vissa arbetstagare, vilken är inriktad på identifierade kompetensbrister och kan fullföljas inom fondens genomförandeperiod.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet i samband med denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet i samband med denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar.

| 12. | Europaparlamentet beklagar att EGF-förordningen medger att fonden ger stöd till socialt bistånd som regleras genom nationell rätt. Parlamentet understryker att fonden primärt bör användas för utbildning och sökande efter arbete samt yrkesvägledningsprogram och företagarfrämjande åtgärder, och fungera som komplement till nationella institutioner och inte ersätta arbetslöshetsersättning eller andra former av socialt stöd som är de nationella institutionernas ansvar i enlighet med nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar att EGF-förordningen medger att fonden ger stöd till socialt bistånd som regleras genom nationell rätt. Parlamentet understryker att fonden primärt bör användas för utbildning och sökande efter arbete samt yrkesvägledningsprogram och företagarfrämjande åtgärder, och fungera som komplement till nationella institutioner och inte ersätta arbetslöshetsersättning eller andra former av socialt stöd som är de nationella institutionernas ansvar i enlighet med nationell lagstiftning.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av berättigandet av en ansökan om medel från fonden tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya förordningen om fonden (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av berättigandet av en ansökan om medel från fonden tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya förordningen om fonden (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden.

| 14. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 15. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder ett långsiktigt återinträde på arbetsmarknaden för enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer flexibel arbetsstyrka på korttidskontrakt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder ett långsiktigt återinträde på arbetsmarknaden för enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer flexibel arbetsstyrka på korttidskontrakt.

| 16. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter upprepade krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att den därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket inträffade tidigare och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter upprepade krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att den därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket inträffade tidigare och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål.

| 18. | Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd.

| 19. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Tisdagen den 23 oktober 2012BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/001 IE/Talk Talk från Irland)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut 2012/685/EU.)

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/90 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/90

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/015/SE/AstraZeneca

P7_TA(2012)0376

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/015/SE/AstraZeneca från Sverige) (COM(2012)0396 – C7-0191/2012 – 2012/2155(BUD))

2014/C 68 E/18

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0396 – C7-0191/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0396 – C7-0191/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 (IIA av den 17 maj 2006) mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 (IIA av den 17 maj 2006) mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF förordningen),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i IIA av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i IIA av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0325/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0325/2012), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som har drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som har drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (fonden) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (fonden) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till IIA av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till IIA av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Sverige har ansökt om ekonomiskt stöd för 987 uppsägningar inom läkemedelsföretaget AstraZeneca i Sverige, varav 700 berörs av stödåtgärder. |
| --- | --- |

D.

Sverige har ansökt om ekonomiskt stöd för 987 uppsägningar inom läkemedelsföretaget AstraZeneca i Sverige, varav 700 berörs av stödåtgärder.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt EGF förordningen. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt EGF förordningen.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF förordningen är uppfyllda och att Sverige därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt den förordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF förordningen är uppfyllda och att Sverige därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt den förordningen.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar denna begäran från den svenska regeringen om ekonomiskt stöd från fonden, trots att denna medlemsstat har motsatt sig fondens fortlevnad efter 2013. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar denna begäran från den svenska regeringen om ekonomiskt stöd från fonden, trots att denna medlemsstat har motsatt sig fondens fortlevnad efter 2013.

| 3. | Europaparlamentet noterar att de svenska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 23 december 2011, att ansökan kompletterades med ytterligare uppgifter fram till den 16 april 2012 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 16 juli 2012. Parlamentet gläds åt att Sverige genomförde utvärderingen och lämnade in kompletterande information på ett snabbt och korrekt sätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att de svenska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 23 december 2011, att ansökan kompletterades med ytterligare uppgifter fram till den 16 april 2012 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 16 juli 2012. Parlamentet gläds åt att Sverige genomförde utvärderingen och lämnade in kompletterande information på ett snabbt och korrekt sätt.

| 4. | Europaparlamentet noterar att de berörda företagen är belägna i fyra av de 290 svenska kommunerna och att de flesta uppsägningarna skedde i Lund i södra Sverige. Stängningen av AstraZeneca-anläggningen är en tung börda för Lund och påverkar även den svenska läkemedelsbranschen i sin helhet. Denna utveckling orsakar en obalans på arbetsmarknaden i regionen. Arbetslösheten ökade i alla berörda kommuner från januari 2009 till november 2011: i Lund från 2 467 till 3 025, i Umeå från 3 725 till 4 539, i Södertälje från 3 100 till 5 555 och i Mölndal från 1 458 till 1 663. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att de berörda företagen är belägna i fyra av de 290 svenska kommunerna och att de flesta uppsägningarna skedde i Lund i södra Sverige. Stängningen av AstraZeneca-anläggningen är en tung börda för Lund och påverkar även den svenska läkemedelsbranschen i sin helhet. Denna utveckling orsakar en obalans på arbetsmarknaden i regionen. Arbetslösheten ökade i alla berörda kommuner från januari 2009 till november 2011: i Lund från 2 467 till 3 025, i Umeå från 3 725 till 4 539, i Södertälje från 3 100 till 5 555 och i Mölndal från 1 458 till 1 663.

| 5. | Europaparlamentet noterar att Sverige har haft en stark ställning inom medicinsk forskning och att de kollektiva uppsägningarna inom AstraZeneca inte var väntade. Trots att man hade förutsett den förvärrade situationen inom läkemedelsbranschen på grund av den ökande dominansen av generiska preparat och en flytt av forsknings- och utvecklingsverksamhet till länder utanför Europa, blev effekterna på AstraZeneca allvarligare än väntat. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att Sverige har haft en stark ställning inom medicinsk forskning och att de kollektiva uppsägningarna inom AstraZeneca inte var väntade. Trots att man hade förutsett den förvärrade situationen inom läkemedelsbranschen på grund av den ökande dominansen av generiska preparat och en flytt av forsknings- och utvecklingsverksamhet till länder utanför Europa, blev effekterna på AstraZeneca allvarligare än väntat.

| 6. | Europaparlamentet noterar att AstraZeneca har flyttat den FoU-verksamhet som bedrivits vid anläggningen i Lund till anläggningen i Mölndal. Parlamentet undrar huruvida några av de anställda i Lund erbjöds möjligheten att få anställning i den utvidgade anläggningen i Mölndal i stället för att bli avskedade. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att AstraZeneca har flyttat den FoU-verksamhet som bedrivits vid anläggningen i Lund till anläggningen i Mölndal. Parlamentet undrar huruvida några av de anställda i Lund erbjöds möjligheten att få anställning i den utvidgade anläggningen i Mölndal i stället för att bli avskedade.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att de svenska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 26 oktober 2011 beslutat att inleda åtgärderna, långt före det slutliga beslutet om beviljande av stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar att de svenska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 26 oktober 2011 beslutat att inleda åtgärderna, långt före det slutliga beslutet om beviljande av stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 8. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att utbildningen som erbjuds i det samordnade paketet anpassas enligt de uppsagda arbetstagarnas nivå och behov, särskilt eftersom majoriteten av de uppsagda arbetstagarna var specialiserade forskare, ingenjörer och tekniker. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att utbildningen som erbjuds i det samordnade paketet anpassas enligt de uppsagda arbetstagarnas nivå och behov, särskilt eftersom majoriteten av de uppsagda arbetstagarna var specialiserade forskare, ingenjörer och tekniker.

| 9. | Europaparlamentet noterar att de arbetstagare som avskedats från AstraZeneca är högt kvalificerade och högutbildade och därför kräver särskild behandling. Parlamentet beklagar att de svenska myndigheterna inte har informerat om inom vilka områden som utbildningsåtgärderna och yrkesvägledningen har planerats samt huruvida och på vilket sätt dessa åtgärder har anpassats till de lokala arbetsmarknaderna som drabbats av avskedandena. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att de arbetstagare som avskedats från AstraZeneca är högt kvalificerade och högutbildade och därför kräver särskild behandling. Parlamentet beklagar att de svenska myndigheterna inte har informerat om inom vilka områden som utbildningsåtgärderna och yrkesvägledningen har planerats samt huruvida och på vilket sätt dessa åtgärder har anpassats till de lokala arbetsmarknaderna som drabbats av avskedandena.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att arbetsmarknadens parter deltog i diskussionen om ansökan om stöd från fonden och förväntas delta i styrgruppen som övervakar genomförandet av stödet från fonden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar att arbetsmarknadens parter deltog i diskussionen om ansökan om stöd från fonden och förväntas delta i styrgruppen som övervakar genomförandet av stödet från fonden.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att de svenska myndigheterna planerar en kampanj för att öka medvetenheten om den verksamhet som stöds genom fonden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att de svenska myndigheterna planerar en kampanj för att öka medvetenheten om den verksamhet som stöds genom fonden.

| 12. | Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet innehåller flera incitament för att uppmuntra till deltagande i åtgärderna, bland annat bidrag på 7 170 EUR för att söka arbete (beräknat med en genomsnittstid på sex månaders deltagande) och resebidrag på 500 EUR. Parlamentet påminner om att fondens stöd främst ska ges till utbildning och jobbsökande samt utbildningsprogram i stället för att direkt bidra till arbetslöshetsunderstödet, som de nationella institutionerna är ansvariga för. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet innehåller flera incitament för att uppmuntra till deltagande i åtgärderna, bland annat bidrag på 7 170 EUR för att söka arbete (beräknat med en genomsnittstid på sex månaders deltagande) och resebidrag på 500 EUR. Parlamentet påminner om att fondens stöd främst ska ges till utbildning och jobbsökande samt utbildningsprogram i stället för att direkt bidra till arbetslöshetsunderstödet, som de nationella institutionerna är ansvariga för.

| 13. | Europaparlamentet understryker att man bör dra lärdom av beredningen och genomförandet av den här och andra ansökningar som gäller massuppsägningar, särskilt i fråga om åtgärder som föregriper uppsägningar och att ansökningar till fonden bereds i god tid. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att man bör dra lärdom av beredningen och genomförandet av den här och andra ansökningar som gäller massuppsägningar, särskilt i fråga om åtgärder som föregriper uppsägningar och att ansökningar till fonden bereds i god tid.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen har infört, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av huruvida en ansökan är berättigad till medel från fonden tillsammans med förslaget om att använda medel ur fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och att ökad effektvitet, öppenhet, tydlighet och uppföljning därmed ska uppnås inom fonden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen har infört, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av huruvida en ansökan är berättigad till medel från fonden tillsammans med förslaget om att använda medel ur fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och att ökad effektvitet, öppenhet, tydlighet och uppföljning därmed ska uppnås inom fonden.

| 15. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 16. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF förordningen bör säkerställas att fonden stöder ett långsiktigt återinträde på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer osäker arbetsstyrka på korttidskontrakt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF förordningen bör säkerställas att fonden stöder ett långsiktigt återinträde på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer osäker arbetsstyrka på korttidskontrakt.

| 17. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständigt iakttagande av det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständigt iakttagande av det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter upprepade krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket inträffade tidigare och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter upprepade krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket inträffade tidigare och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål.

| 19. | Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd.

| 20. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Tisdagen den 23 oktober 2012BILAGA

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut 2012/682/EU.)

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/93 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/93

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/019 ES/Galicia Metal

P7_TA(2012)0377

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/019 ES/Galicia Metal i Spanien). (COM(2012)0451 – C7-0214/2012 – 2012/2160(BUD))

2014/C 68 E/19

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (COM(2012)0451 – C7-0214/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (COM(2012)0451 – C7-0214/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (IIA av den 17 maj 2006), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (IIA av den 17 maj 2006), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF förordningen),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i IIA av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i IIA av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0323/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0323/2012), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till IIA av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till IIA av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Spanien har begärt stöd till följd av 878 uppsägningar, varav 450 berörs av stödåtgärder från fonden, efter att arbetstagare hade sagts upp vid 35 företag verksamma inom huvudgrupp 25 (”Tillverkning av metallvaror utom maskiner och apparater”) (3) i Nace rev. 2 i Galicien (Nuts II-region ES11) i Spanien. |
| --- | --- |

D.

Spanien har begärt stöd till följd av 878 uppsägningar, varav 450 berörs av stödåtgärder från fonden, efter att arbetstagare hade sagts upp vid 35 företag verksamma inom huvudgrupp 25 (”Tillverkning av metallvaror utom maskiner och apparater”) (3) i Nace rev. 2 i Galicien (Nuts II-region ES11) i Spanien.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF förordningen. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF förordningen.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 b i EGF förordningen är uppfyllda och att Spanien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt den förordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 b i EGF förordningen är uppfyllda och att Spanien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt den förordningen.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de spanska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 28 december 2011 och att denna kompletterades med ytterligare uppgifter fram till den 28 maj 2012, och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 9 augusti 2012. Parlamentet noterar att förfarandet för utvärdering av ansökan kunde ha påskyndats. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de spanska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 28 december 2011 och att denna kompletterades med ytterligare uppgifter fram till den 28 maj 2012, och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 9 augusti 2012. Parlamentet noterar att förfarandet för utvärdering av ansökan kunde ha påskyndats.

| 3. | Europaparlamentet noterar att uppsägningarna hos varvsindustrins underleverantörer kommer att förvärra Galiciens kärva sysselsättningsläge. Parlamentet noterar att de viktigaste näringsgrenarna i Galicien traditionellt har varit fiske, bilindustri, textilindustri, natursten samt varvsindustri. Med tanke på krisens effekter förefaller inte utsikterna att de uppsagda arbetstagarna återinträder i arbete i detta område särskilt uppmuntrande. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att uppsägningarna hos varvsindustrins underleverantörer kommer att förvärra Galiciens kärva sysselsättningsläge. Parlamentet noterar att de viktigaste näringsgrenarna i Galicien traditionellt har varit fiske, bilindustri, textilindustri, natursten samt varvsindustri. Med tanke på krisens effekter förefaller inte utsikterna att de uppsagda arbetstagarna återinträder i arbete i detta område särskilt uppmuntrande.

| 4. | Europaparlamentet noterar att det råder ett svårt sysselsättningsläge i regionen, med arbetslöshetstal på 18 procent för kvinnor och 16,32 procent för män i slutet av 2011. Det är positivt att fonden ses som ett effektivt redskap för att stödja lokala arbetsmarknader och att regionen redan har ansökt om stöd från fonden (EGF/2010/003 ES Galicien/Textilbranschen). |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att det råder ett svårt sysselsättningsläge i regionen, med arbetslöshetstal på 18 procent för kvinnor och 16,32 procent för män i slutet av 2011. Det är positivt att fonden ses som ett effektivt redskap för att stödja lokala arbetsmarknader och att regionen redan har ansökt om stöd från fonden (EGF/2010/003 ES Galicien/Textilbranschen).

| 5. | Europaparlamentet noterar att antalet nya beställningar oväntat minskade med 43 procent, trots att prognoserna på EU-nivå om att varvsindustrin skulle återhämta sig var rimligt optimistiska. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att antalet nya beställningar oväntat minskade med 43 procent, trots att prognoserna på EU-nivå om att varvsindustrin skulle återhämta sig var rimligt optimistiska.

| 6. | Europaparlamentet ser positivt på att de spanska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 23 mars 2012 beslutade att inleda åtgärderna, långt före det slutliga beslutet om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet ser positivt på att de spanska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 23 mars 2012 beslutade att inleda åtgärderna, långt före det slutliga beslutet om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 7. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till den faktiska affärsmiljön. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till den faktiska affärsmiljön.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar att de regionala myndigheterna inledde en dialog med arbetsmarknadens parter för att planera och genomföra det samordnade paketet med individanpassade tjänster. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar att de regionala myndigheterna inledde en dialog med arbetsmarknadens parter för att planera och genomföra det samordnade paketet med individanpassade tjänster.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att arbetsmarknadens parter deltog i planeringen av de åtgärder som avsåg ansökan om stöd från fonden och att de förväntas delta i övervakningen av åtgärdernas genomförande. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att arbetsmarknadens parter deltog i planeringen av de åtgärder som avsåg ansökan om stöd från fonden och att de förväntas delta i övervakningen av åtgärdernas genomförande.

| 10. | Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet innehåller flera incitament för att uppmuntra till deltagande i åtgärderna, bland annat bidrag till att söka arbete (400 EUR) (klumpsumma), stöd till annan sysselsättning (200 EUR), resebidrag (180 EUR) och bidrag för arbetsplatsutbildning (300 EUR). Parlamentet påminner om att stödet från fonden främst ska ges till utbildning och jobbsökande samt utbildningsprogram i stället för att direkt bidra till arbetslöshetsunderstöd, som de nationella institutionerna är ansvariga för. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet innehåller flera incitament för att uppmuntra till deltagande i åtgärderna, bland annat bidrag till att söka arbete (400 EUR) (klumpsumma), stöd till annan sysselsättning (200 EUR), resebidrag (180 EUR) och bidrag för arbetsplatsutbildning (300 EUR). Parlamentet påminner om att stödet från fonden främst ska ges till utbildning och jobbsökande samt utbildningsprogram i stället för att direkt bidra till arbetslöshetsunderstöd, som de nationella institutionerna är ansvariga för.

| 11. | Europaparlamentet framhåller att man bör dra lärdom av utarbetandet och genomförandet av denna och andra ansökningar som avser massuppsägningar, särskilt när det gäller ett stort antal små och medelstora företag i en ekonomisk sektor. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller att man bör dra lärdom av utarbetandet och genomförandet av denna och andra ansökningar som avser massuppsägningar, särskilt när det gäller ett stort antal små och medelstora företag i en ekonomisk sektor.

| 12. | Europaparlamentet beklagar att informationen om utbildningsåtgärderna inte innehåller någon upplysning om inom vilka sektorer arbetstagarna kan förväntas finna sysselsättning samt om huruvida paketet har anpassats till regionens ekonomiska framtidsutsikter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar att informationen om utbildningsåtgärderna inte innehåller någon upplysning om inom vilka sektorer arbetstagarna kan förväntas finna sysselsättning samt om huruvida paketet har anpassats till regionens ekonomiska framtidsutsikter.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av berättigandet av en ansökan om stöd från fonden tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar i förfarandet kommer att inlemmas i den nya EGF förordningen (2014-2020) och att fondens effektivitet, öppenhet, synlighet och uppföljning kommer att förbättras. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av berättigandet av en ansökan om stöd från fonden tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar i förfarandet kommer att inlemmas i den nya EGF förordningen (2014-2020) och att fondens effektivitet, öppenhet, synlighet och uppföljning kommer att förbättras.

| 14. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 15. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF förordningen bör säkerställas att fonden stöder ett stabilt och långsiktigt återinträde på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar djupt att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en arbetsstyrka som har otryggare korttidskontrakt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF förordningen bör säkerställas att fonden stöder ett stabilt och långsiktigt återinträde på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar djupt att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en arbetsstyrka som har otryggare korttidskontrakt.

| 16. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter att parlamentet begärt detta upprepade gånger, fastställer betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket skedde tidigare och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter att parlamentet begärt detta upprepade gånger, fastställer betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket skedde tidigare och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål.

| 18. | Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att öka unionens andel av samfinansieringen till 65 procent av kostnaderna för programmen, för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011, och uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att öka unionens andel av samfinansieringen till 65 procent av kostnaderna för programmen, för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011, och uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd.

| 19. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

---

Tisdagen den 23 oktober 2012BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/019 ES/Galicia Metal i Spanien)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut 2012/683/EU.)

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/96 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/96

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/009 NL/Gelderland

P7_TA(2012)0378

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/009 NL/Gelderland Construction 41 från Nederländerna) (COM(2012)0395 – C7-0190/2012 – 2012/2154(BUD))

2014/C 68 E/20

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0395 – C7-0190/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0395 – C7-0190/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0334/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0334/2012), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (”fonden” eller ”EGF”) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (”fonden” eller ”EGF”) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Nederländerna har ansökt om ekonomiskt stöd för 516 uppsägningar, varav 435 berörs av stödåtgärder, i 54 företag som är verksamma inom huvudgrupp 41 (byggande av hus) (3) enligt Nace rev 2, i Nuts II-regionen Gelderland (NL22) i Nederländerna. |
| --- | --- |

D.

Nederländerna har ansökt om ekonomiskt stöd för 516 uppsägningar, varav 435 berörs av stödåtgärder, i 54 företag som är verksamma inom huvudgrupp 41 (byggande av hus) (3) enligt Nace rev 2, i Nuts II-regionen Gelderland (NL22) i Nederländerna.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 b i EGF-förordningen är uppfyllda och att Nederländerna därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 b i EGF-förordningen är uppfyllda och att Nederländerna därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar denna ansökan från den nederländska regeringen om ekonomiskt stöd från EGF, trots att denna medlemsstat har motsatt sig förlängningen av krisundantaget för den nuvarande fonden och äventyrar fondens framtid efter 2013. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar denna ansökan från den nederländska regeringen om ekonomiskt stöd från EGF, trots att denna medlemsstat har motsatt sig förlängningen av krisundantaget för den nuvarande fonden och äventyrar fondens framtid efter 2013.

| 3. | Europaparlamentet noterar att de nederländska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 15 december 2011 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 16 juli 2012. Parlamentet konstaterar att den berörda medlemsstaten snabbare kunde ha genomfört utvärderingen och lämnat in kompletterande information. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att de nederländska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 15 december 2011 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 16 juli 2012. Parlamentet konstaterar att den berörda medlemsstaten snabbare kunde ha genomfört utvärderingen och lämnat in kompletterande information.

| 4. | Europaparlamentet noterar att uppsägningarna är mycket kännbara på grund av byggsektorns betydelse i Gelderland. Relativt många arbetar inom byggverksamhet (ca 60 000 år 2011) jämfört med andra branscher, som den kemiska industrin (9 000), livsmedelsindustrin (15 000) och metallindustrin/elindustrin (40 300). Arbetslösheten i Gelderland uppgick 2011 till 5,9 %, dvs. något högre än genomsnittet i Nederländerna. År 2010 försvann 4 100 arbetstillfällen inom byggsektorn (en minskning med 6,5 %). Ungdomsarbetslösheten ökade med 10 % år 2011. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att uppsägningarna är mycket kännbara på grund av byggsektorns betydelse i Gelderland. Relativt många arbetar inom byggverksamhet (ca 60 000 år 2011) jämfört med andra branscher, som den kemiska industrin (9 000), livsmedelsindustrin (15 000) och metallindustrin/elindustrin (40 300). Arbetslösheten i Gelderland uppgick 2011 till 5,9 %, dvs. något högre än genomsnittet i Nederländerna. År 2010 försvann 4 100 arbetstillfällen inom byggsektorn (en minskning med 6,5 %). Ungdomsarbetslösheten ökade med 10 % år 2011.

| 5. | Europaparlamentet noterar att Gelderland är den största provinsen i Nederländerna med ungefär två miljoner invånare. Regionen har en välutbildad befolkning och cirka 146 000 företag. De flesta av de uppsagda arbetstagarna kommer från elementära yrkesgrupper. Det krävs därför ytterligare fortbildning och utbildning för att de ska kunna återintegreras på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att Gelderland är den största provinsen i Nederländerna med ungefär två miljoner invånare. Regionen har en välutbildad befolkning och cirka 146 000 företag. De flesta av de uppsagda arbetstagarna kommer från elementära yrkesgrupper. Det krävs därför ytterligare fortbildning och utbildning för att de ska kunna återintegreras på arbetsmarknaden.

| 6. | Europaparlamentet noterar att arbetslösheten, enligt Eurostat, i juli 2012 uppgick till 5,3 % på nationell nivå i Nederländerna, och är den näst lägsta inom EU. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att arbetslösheten, enligt Eurostat, i juli 2012 uppgick till 5,3 % på nationell nivå i Nederländerna, och är den näst lägsta inom EU.

| 7. | Europaparlamentet ser positivt på att de nederländska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, beslutat att inleda åtgärderna före det slutliga beslutet om beviljande av stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ser positivt på att de nederländska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, beslutat att inleda åtgärderna före det slutliga beslutet om beviljande av stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 8. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet, särskilt för de arbetstagare som kommer från elementära yrkesgrupper, med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas till de uppsagda arbetstagarnas nivå och behov. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet, särskilt för de arbetstagare som kommer från elementära yrkesgrupper, med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas till de uppsagda arbetstagarnas nivå och behov.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar arbetsmarknadsparternas involvering i utformningen och genomförandet av det samordnade paketet, vilket utgör en del av en social plan som arbetsmarknadsparterna har kommit överens om. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar arbetsmarknadsparternas involvering i utformningen och genomförandet av det samordnade paketet, vilket utgör en del av en social plan som arbetsmarknadsparterna har kommit överens om.

| 10. | Europaparlamentet uppskattar att förklaringen av vilka moduler som ingår i det samordnade paketet är utförligare jämfört med tidigare nederländska ansökningar. Parlamentet noterar dock de synnerligen höga kostnaderna för utbildning på 18 000 EUR per arbetstagare (planerat för 75 arbetstagare) och för hjälp till omställning på 8 500 EUR per arbetstagare (planerat för 150 arbetstagare), och begär ytterligare information om dessa två åtgärder och om de aktörer som ska genomföra dem. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppskattar att förklaringen av vilka moduler som ingår i det samordnade paketet är utförligare jämfört med tidigare nederländska ansökningar. Parlamentet noterar dock de synnerligen höga kostnaderna för utbildning på 18 000 EUR per arbetstagare (planerat för 75 arbetstagare) och för hjälp till omställning på 8 500 EUR per arbetstagare (planerat för 150 arbetstagare), och begär ytterligare information om dessa två åtgärder och om de aktörer som ska genomföra dem.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet i samband med denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar i ett stort antal små och medelstora företag i en sektor, i synnerhet när det gäller rätten till stöd från fonden för egenföretagare och ägare till små och medelstora företag i den framtida förordningen samt regionernas och medlemsstaternas arrangemang för att snabbt kunna lämna in sektorsansökningar som omfattar ett stort antal företag. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet i samband med denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar i ett stort antal små och medelstora företag i en sektor, i synnerhet när det gäller rätten till stöd från fonden för egenföretagare och ägare till små och medelstora företag i den framtida förordningen samt regionernas och medlemsstaternas arrangemang för att snabbt kunna lämna in sektorsansökningar som omfattar ett stort antal företag.

| 12. | Europaparlamentet gläder sig över att fondens bidrag är planerat att endast stödja aktiva arbetsmarknadsåtgärder (utbildning och rådgivning) och inte ska användas till bidrag för uppehälle. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet gläder sig över att fondens bidrag är planerat att endast stödja aktiva arbetsmarknadsåtgärder (utbildning och rådgivning) och inte ska användas till bidrag för uppehälle.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av berättigandet av en ansökan om medel från fonden tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar kommer att integreras i den nya förordningen om EGF (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av berättigandet av en ansökan om medel från fonden tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar kommer att integreras i den nya förordningen om EGF (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden.

| 14. | Europaparlamentet ser positivt på att de nederländska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 1 januari 2012 beslutade att inleda åtgärderna, långt före det slutliga beslutet om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet ser positivt på att de nederländska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 1 januari 2012 beslutade att inleda åtgärderna, långt före det slutliga beslutet om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 15. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 16. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör tillses att fonden stöder ett långsiktigt återinträde på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer flexibel arbetsstyrka på korttidskontrakt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör tillses att fonden stöder ett långsiktigt återinträde på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer flexibel arbetsstyrka på korttidskontrakt.

| 17. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter upprepade krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser EGF. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat specifikt instrument med egna mål och tidsfrister och att den därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket inträffade tidigare och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter upprepade krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser EGF. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat specifikt instrument med egna mål och tidsfrister och att den därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket inträffade tidigare och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål.

| 19. | Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd.

| 20. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

---

Tisdagen den 23 oktober 2012BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/009 NL/Gelderland Construction 41 från Nederländerna)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut 2012/681/EU.)

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/100 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/100

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/021 NL/Zalco

P7_TA(2012)0379

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/021 NL/Zalco från Nederländerna) (COM(2012)0450 – C7-0220/2012 – 2012/2164(BUD))

2014/C 68 E/21

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0450 – C7-0220/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0450 – C7-0220/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (IIA av den 17 maj 2006), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (IIA av den 17 maj 2006), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av det förfarande för trepartsmöten som föreskrivs i punkt 28 i IIA av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förfarande för trepartsmöten som föreskrivs i punkt 28 i IIA av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0324/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0324/2012), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (fonden) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (fonden) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till IIA av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till IIA av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Nederländerna har ansökt om stöd för 616 uppsagda arbetstagare som samtliga är berättigade till stöd, (478 vid Zalco Aluminium Zeeland Company NV samt 18 hos företagets underleverantör ECL Services Netherlands bv och 120 hos dess underleverantör Start) under den korta referensperioden 1–27 december 2011. |
| --- | --- |

D.

Nederländerna har ansökt om stöd för 616 uppsagda arbetstagare som samtliga är berättigade till stöd, (478 vid Zalco Aluminium Zeeland Company NV samt 18 hos företagets underleverantör ECL Services Netherlands bv och 120 hos dess underleverantör Start) under den korta referensperioden 1–27 december 2011.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Nederländerna därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt den förordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Nederländerna därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt den förordningen.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar denna begäran från den nederländska regeringen om ekonomiskt bidrag från fonden, trots att denna medlemsstat har motsatt sig förlängningen av krisundantaget för den nuvarande fonden och äventyrar fondens framtid efter 2013. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar denna begäran från den nederländska regeringen om ekonomiskt bidrag från fonden, trots att denna medlemsstat har motsatt sig förlängningen av krisundantaget för den nuvarande fonden och äventyrar fondens framtid efter 2013.

| 3. | Europaparlamentet noterar att de nederländska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 28 december 2011, och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 9 augusti 2012. Parlamentet beklagar den utdragna utvärderingsperioden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att de nederländska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 28 december 2011, och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 9 augusti 2012. Parlamentet beklagar den utdragna utvärderingsperioden.

| 4. | Europaparlamentet noterar att det territorium som berörs av uppsägningarna ligger i Nuts II-regionen Zeeland, som är en provins i sydvästra Nederländerna. Zeeland kan betraktas som en liten arbetsmarknad: dess läge i utkanterna av Nederländerna, en gränsregion som till stor del är täckt av vatten men som också är relativt omfångsrik och med sina många öar, innebär också begränsad tillgänglighet och rörlighet. Eftersom de uppsagda arbetstagarna bor i relativt små städer (upp till omkring 50 000 invånare) kommer uppsägningarna att få påtagliga lokala konsekvenser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att det territorium som berörs av uppsägningarna ligger i Nuts II-regionen Zeeland, som är en provins i sydvästra Nederländerna. Zeeland kan betraktas som en liten arbetsmarknad: dess läge i utkanterna av Nederländerna, en gränsregion som till stor del är täckt av vatten men som också är relativt omfångsrik och med sina många öar, innebär också begränsad tillgänglighet och rörlighet. Eftersom de uppsagda arbetstagarna bor i relativt små städer (upp till omkring 50 000 invånare) kommer uppsägningarna att få påtagliga lokala konsekvenser.

| 5. | Europaparlamentet noterar att domstolen i Middelburg förklarade Zalco Aluminium Zeeland Company NV i konkurs den 13 december 2011. Arbetsmarknadens parter tror att andra arbetstagare vid företag i föregående eller efterföljande produktionsled kan komma att sägas upp som en direkt följd av konkursen hos Zalco Aluminium Zeeland Company NV. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att domstolen i Middelburg förklarade Zalco Aluminium Zeeland Company NV i konkurs den 13 december 2011. Arbetsmarknadens parter tror att andra arbetstagare vid företag i föregående eller efterföljande produktionsled kan komma att sägas upp som en direkt följd av konkursen hos Zalco Aluminium Zeeland Company NV.

| 6. | Europaparlamentet ser positivt på att de nederländska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, beslutade att inleda åtgärderna den 2 januari 2012, långt före det slutliga beslutet om beviljande av stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet ser positivt på att de nederländska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, beslutade att inleda åtgärderna den 2 januari 2012, långt före det slutliga beslutet om beviljande av stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 7. | Europaparlamentet noterar att uppsägningarna kommer att få märkbara effekter på lokalsamhället och antalet lediga jobb i förhållande till antalet arbetssökande. Parlamentet beklagar att ansökan inte innehåller någon statistik över den berörda arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att uppsägningarna kommer att få märkbara effekter på lokalsamhället och antalet lediga jobb i förhållande till antalet arbetssökande. Parlamentet beklagar att ansökan inte innehåller någon statistik över den berörda arbetsmarknaden.

| 8. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till näringslivets nuvarande situation. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till näringslivets nuvarande situation.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att de relevanta arbetsmarknadsparterna och lokala samhällena rådfrågades om ansökan om stöd från fonden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att de relevanta arbetsmarknadsparterna och lokala samhällena rådfrågades om ansökan om stöd från fonden.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar arbetsmarknadsparternas engagemang i utformningen av det samordnade paketet genom Mobility Center Zalco, ett kollektivt initiativ av parterna på den zeeländska arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar arbetsmarknadsparternas engagemang i utformningen av det samordnade paketet genom Mobility Center Zalco, ett kollektivt initiativ av parterna på den zeeländska arbetsmarknaden.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att stödet från fonden är planerat att endast stödja aktiva arbetsmarknadsåtgärder (utbildning och rådgivning) och inte användas till bidrag. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att stödet från fonden är planerat att endast stödja aktiva arbetsmarknadsåtgärder (utbildning och rådgivning) och inte användas till bidrag.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet i samband med denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet i samband med denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar.

| 13. | Europaparlamentet beklagar att informationen om utbildningsåtgärderna inte beskriver inom vilka sektorer arbetstagarna kan förväntas finna sysselsättning samt huruvida paketet har anpassats till regionens ekonomiska framtidsutsikter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar att informationen om utbildningsåtgärderna inte beskriver inom vilka sektorer arbetstagarna kan förväntas finna sysselsättning samt huruvida paketet har anpassats till regionens ekonomiska framtidsutsikter.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av berättigandet av en ansökan om medel från fonden tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar i förfarandet kommer att inlemmas i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att fondens effektivitet, öppenhet och synlighet kommer att förbättras. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av berättigandet av en ansökan om medel från fonden tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar i förfarandet kommer att inlemmas i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att fondens effektivitet, öppenhet och synlighet kommer att förbättras.

| 15. | Europaparlamentet påminner om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 16. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder ett långsiktigt återinträde på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer utsatt arbetsstyrka på korttidskontrakt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder ett långsiktigt återinträde på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer utsatt arbetsstyrka på korttidskontrakt.

| 17. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran att kommissionen ska presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran att kommissionen ska presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter att parlamentet begärt detta upprepade gånger, fastställer betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att den därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket skedde tidigare och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter att parlamentet begärt detta upprepade gånger, fastställer betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att den därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket skedde tidigare och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål.

| 19. | Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen, för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011, och uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen, för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011, och uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd.

| 20. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Tisdagen den 23 oktober 2012BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/021 NL/Zalco från Nederländerna)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut 2012/684/EU.)

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/103 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/103

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2010/015 FR/Peugeot

P7_TA(2012)0380

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/015 FR/Peugeot från Frankrike) (COM(2012)0461 – C7-0222/2012 – 2012/2165(BUD))

2014/C 68 E/22

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0461 – C7-0222/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0461 – C7-0222/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (IIA av den 17 maj 2006), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (IIA av den 17 maj 2006), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av det förfarande för trepartsmöten som föreskrivs i punkt 28 i IIA av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förfarande för trepartsmöten som föreskrivs i punkt 28 i IIA av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0333/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0333/2012), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (”fonden”) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (”fonden”) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till IIA av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till IIA av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Frankrike har ansökt om ekonomiskt stöd från fonden till följd av 2 089 uppsägningar, varav alla berörs av stödåtgärder, och varav 649 uppsägningar ägde rum vid två dotterbolag i koncernen PSA Peugeot Citroën (Peugeot Citroën Automobiles och Sevelnord) under referensperioden mellan den 1 november 2009 och den 28 februari 2010 och ytterligare 1 440 arbetstagare frivilligt sade upp sig från samma företag före och efter referensperioden till följd av samma uppsägningsplan. |
| --- | --- |

D.

Frankrike har ansökt om ekonomiskt stöd från fonden till följd av 2 089 uppsägningar, varav alla berörs av stödåtgärder, och varav 649 uppsägningar ägde rum vid två dotterbolag i koncernen PSA Peugeot Citroën (Peugeot Citroën Automobiles och Sevelnord) under referensperioden mellan den 1 november 2009 och den 28 februari 2010 och ytterligare 1 440 arbetstagare frivilligt sade upp sig från samma företag före och efter referensperioden till följd av samma uppsägningsplan.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Frankrike därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt den förordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Frankrike därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt den förordningen.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de franska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 5 maj 2010 och att denna kompletterades med ytterligare uppgifter fram till den 13 april 2012, och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 21 augusti 2012. Parlamentet noterar att utvärderingsprocessen var mycket lång och utdragen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de franska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 5 maj 2010 och att denna kompletterades med ytterligare uppgifter fram till den 13 april 2012, och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 21 augusti 2012. Parlamentet noterar att utvärderingsprocessen var mycket lång och utdragen.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att bedömningen tog 27 månader från det att ansökan lämnades in den 5 maj 2010 tills förslaget till beslut lades fram för budgetmyndigheten den 21 augusti 2012. Parlamentet konstaterar att denna ansökan om utnyttjande av fonden har haft den hittills längsta bedömningsperioden sedan inrättandet 2007. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar att bedömningen tog 27 månader från det att ansökan lämnades in den 5 maj 2010 tills förslaget till beslut lades fram för budgetmyndigheten den 21 augusti 2012. Parlamentet konstaterar att denna ansökan om utnyttjande av fonden har haft den hittills längsta bedömningsperioden sedan inrättandet 2007.

| 4. | Europaparlamentet noterar att de uppsägningar som omfattas av denna ansökan gäller 10 franska regioner, av vilka de flesta ligger i norra Frankrike. De frivilliga uppsägningarna berör dock i synnerhet regionerna Bretagne (32 procent), Ile-de-France (25 procent) och Franche-Comté (13 procent). |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att de uppsägningar som omfattas av denna ansökan gäller 10 franska regioner, av vilka de flesta ligger i norra Frankrike. De frivilliga uppsägningarna berör dock i synnerhet regionerna Bretagne (32 procent), Ile-de-France (25 procent) och Franche-Comté (13 procent).

| 5. | Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet med individanpassade tjänster som finansieras via fonden är en del av den plan för frivilliga uppsägningar som infördes för att hjälpa 5 100 arbetstagare att lämna PSA och som också omfattar åtgärder som Frankrikes nationella rätt kräver vid massuppsägningar, såsom förtida pension. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet med individanpassade tjänster som finansieras via fonden är en del av den plan för frivilliga uppsägningar som infördes för att hjälpa 5 100 arbetstagare att lämna PSA och som också omfattar åtgärder som Frankrikes nationella rätt kräver vid massuppsägningar, såsom förtida pension.

| 6. | Europaparlamentet noterar att Peugeot Citroën Automobiles, som är dotterbolag till PSA Peugeot Citroën, i enlighet med fransk rätt måste bidra till att vitalisera dessa regioner, dvs. bidra till att skapa ny verksamhet och nya arbetstillfällen för att mildra konsekvenserna av uppsägningarna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att Peugeot Citroën Automobiles, som är dotterbolag till PSA Peugeot Citroën, i enlighet med fransk rätt måste bidra till att vitalisera dessa regioner, dvs. bidra till att skapa ny verksamhet och nya arbetstillfällen för att mildra konsekvenserna av uppsägningarna.

| 7. | Europaparlamentet noterar att fonden endast kommer att finansiera åtgärder som kompletterar de åtgärder som krävs av den nationella rätten inom tre av uppsägningsplanens områden: ”yrkesinriktad eller individuell plan”, ”ledighet för omskolning” och ”starta eller överta ett företag”. Parlamentet begär mer information om de särdrag hos de åtgärder som ingår i det samordnade paketet med individanpassade tjänster som gör dessa till kompletterande åtgärder jämfört med de åtgärder som är obligatoriska enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att fonden endast kommer att finansiera åtgärder som kompletterar de åtgärder som krävs av den nationella rätten inom tre av uppsägningsplanens områden: ”yrkesinriktad eller individuell plan”, ”ledighet för omskolning” och ”starta eller överta ett företag”. Parlamentet begär mer information om de särdrag hos de åtgärder som ingår i det samordnade paketet med individanpassade tjänster som gör dessa till kompletterande åtgärder jämfört med de åtgärder som är obligatoriska enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal.

| 8. | Europaparlamentet ser positivt på att de franska myndigheterna beslutat att inleda åtgärderna före det slutliga beslutet om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet ser positivt på att de franska myndigheterna beslutat att inleda åtgärderna före det slutliga beslutet om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd.

| 9. | Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet omfattar bidrag inom ramen för kategorin ”ledighet för omskolning” och uppgår till ett genomsnittsbelopp på 5 105,18 EUR per arbetstagare och att detta erbjuds 1 080 arbetstagare. Parlamentet påminner om att fondens stöd främst ska ges till utbildning och jobbsökande samt utbildningsprogram i stället för att direkt bidra till arbetslöshetsunderstödet, som de nationella institutionerna är ansvariga för. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet omfattar bidrag inom ramen för kategorin ”ledighet för omskolning” och uppgår till ett genomsnittsbelopp på 5 105,18 EUR per arbetstagare och att detta erbjuds 1 080 arbetstagare. Parlamentet påminner om att fondens stöd främst ska ges till utbildning och jobbsökande samt utbildningsprogram i stället för att direkt bidra till arbetslöshetsunderstödet, som de nationella institutionerna är ansvariga för.

| 10. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till den faktiska affärsmiljön. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till den faktiska affärsmiljön.

| 11. | Europaparlamentet begär mer information om de olika typer av utbildning som tillhandahålls, särskilt för anställda över 55 år, vilka utgör mer än 41,55 procent av de arbetstagare som omfattas, och betonar betydelsen av utbildning och omskolning för aktiva arbetsmarknadsåtgärder i linje med de framtida behoven på arbetsmarknaden, för att främja hållbar sysselsättning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet begär mer information om de olika typer av utbildning som tillhandahålls, särskilt för anställda över 55 år, vilka utgör mer än 41,55 procent av de arbetstagare som omfattas, och betonar betydelsen av utbildning och omskolning för aktiva arbetsmarknadsåtgärder i linje med de framtida behoven på arbetsmarknaden, för att främja hållbar sysselsättning.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet i samband med denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet i samband med denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att åtgärderna inte kommer att ersätta de åtgärder som bolaget ansvarar för enligt nationella rätt eller enligt kollektivavtal och att åtgärderna avser enskilda arbetstagare och inte kommer att användas för en omstrukturering av PSA. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att åtgärderna inte kommer att ersätta de åtgärder som bolaget ansvarar för enligt nationella rätt eller enligt kollektivavtal och att åtgärderna avser enskilda arbetstagare och inte kommer att användas för en omstrukturering av PSA.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av berättigandet av en ansökan om medel från fonden tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya förordningen om fonden (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av berättigandet av en ansökan om medel från fonden tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya förordningen om fonden (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen i sitt meddelande ”Insatser mot krisen i den europeiska bilindustrin” (COM(2009)0104) har presenterat en integrerad strategi för hantering av strukturproblemen genom att göra sektorn konkurrenskraftigare och mera anpassad till framtidens behov, där fonden kan bidra på ett positivt sätt, om än i liten skala. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen i sitt meddelande ”Insatser mot krisen i den europeiska bilindustrin” (COM(2009)0104) har presenterat en integrerad strategi för hantering av strukturproblemen genom att göra sektorn konkurrenskraftigare och mera anpassad till framtidens behov, där fonden kan bidra på ett positivt sätt, om än i liten skala.

| 16. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 17. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder ett långsiktigt återinträde på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar djupt att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer osäker arbetsstyrka på korttidskontrakt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder ett långsiktigt återinträde på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar djupt att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer osäker arbetsstyrka på korttidskontrakt.

| 18. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att den därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket inträffade tidigare och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att den därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket inträffade tidigare och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål.

| 20. | Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att öka unionens andel av samfinansieringen till 65 procent av kostnaderna för programmen, för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011, och uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att öka unionens andel av samfinansieringen till 65 procent av kostnaderna för programmen, för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011, och uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd.

| 21. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Tisdagen den 23 oktober 2012BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/015 FR/Peugeot från Frankrike)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut 2012/680/EU.)

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/106 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/106

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2012/003 DK/Vestas

P7_TA(2012)0381

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/003 DK/Vestas från Danmark) (COM(2012)0502 – C7-0292/2012 – 2012/2228(BUD))

2014/C 68 E/23

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0502 – C7-0292/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0502 – C7-0292/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (nedan kallat "det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006"), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (nedan kallat "det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006"), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av det förfarande för trepartsmöten som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förfarande för trepartsmöten som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0345/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0345/2012), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden eller EGF) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden eller EGF) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Danmark har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 720 uppsägningar, som alla omfattas av stödet, vid vindturbintillverkaren Vestas Group i Danmark. |
| --- | --- |

D.

Danmark har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 720 uppsägningar, som alla omfattas av stödet, vid vindturbintillverkaren Vestas Group i Danmark.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt EGF-förordningen. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt EGF-förordningen.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Danmark därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Danmark därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de danska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 14 maj 2012 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 13 september 2012. Parlamentet välkomnar den snabba bedömningsprocessen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de danska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 14 maj 2012 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 13 september 2012. Parlamentet välkomnar den snabba bedömningsprocessen.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att man genom att locka till sig ett innovativt företag som Vestas erbjöd arbetstagarna i de berörda kommunerna många högkvalificerade och högkvalitativa industriarbeten och att förlusten av dessa arbetstillfällen har lett till svårigheter i regionen. Parlamentet konstaterar att uppsägningarna sammanföll med en snabbt ökande arbetslöshet. I februari 2012 fanns det 36 426 arbetslösa i Midtjylland och 40 004 i Syddanmark (jämfört med 28 402 respektive 29 751 i augusti 2011) |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att man genom att locka till sig ett innovativt företag som Vestas erbjöd arbetstagarna i de berörda kommunerna många högkvalificerade och högkvalitativa industriarbeten och att förlusten av dessa arbetstillfällen har lett till svårigheter i regionen. Parlamentet konstaterar att uppsägningarna sammanföll med en snabbt ökande arbetslöshet. I februari 2012 fanns det 36 426 arbetslösa i Midtjylland och 40 004 i Syddanmark (jämfört med 28 402 respektive 29 751 i augusti 2011)

| 4. | Europaparlamentet ser positivt på att de danska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, beslutat att inleda åtgärderna före det slutliga beslutet om beviljande av stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ser positivt på att de danska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, beslutat att inleda åtgärderna före det slutliga beslutet om beviljande av stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 5. | Europaparlamentet ser positivt på att genomförandet av det samordnade paketet med individanpassade tjänster inleddes den 12 augusti 2012, långt före budgetmyndighetens slutliga beslut att bevilja EGF-stöd. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet ser positivt på att genomförandet av det samordnade paketet med individanpassade tjänster inleddes den 12 augusti 2012, långt före budgetmyndighetens slutliga beslut att bevilja EGF-stöd.

| 6. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra uppsagda arbetstagares anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan även till den rådande affärsmiljön, särskilt eftersom majoriteten av de uppsagda arbetstagarna var högkvalificerade experter och tekniker. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra uppsagda arbetstagares anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan även till den rådande affärsmiljön, särskilt eftersom majoriteten av de uppsagda arbetstagarna var högkvalificerade experter och tekniker.

| 7. | Europaparlamentet noterar att detta är den tredje EGF-ansökan som rör uppsägningar inom vindturbinindustrin, samtliga från Danmark (EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery och EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att detta är den tredje EGF-ansökan som rör uppsägningar inom vindturbinindustrin, samtliga från Danmark (EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery och EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber).

| 8. | Europaparlamentet välkomnar att arbetsmarknadsparterna har konsulterats under utarbetandet av paketet och att de kommer att hållas informerade om projektets genomförande. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar att arbetsmarknadsparterna har konsulterats under utarbetandet av paketet och att de kommer att hållas informerade om projektets genomförande.

| 9. | Europaparlamentet noterar att avskedandena i kommunen Ringkøbing-Skjern är ett direkt resultat av ett strategiskt beslut som Vestasgruppen fattade i november 2011 att ändra sin struktur och att närma sig kunderna på de regionala marknaderna, särskilt i Kina. Denna omorganisation kommer att leda till 2 335 avskedanden i hela världen, och beräknas sänka gruppens fasta kostnader med 150 miljoner EUR. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att avskedandena i kommunen Ringkøbing-Skjern är ett direkt resultat av ett strategiskt beslut som Vestasgruppen fattade i november 2011 att ändra sin struktur och att närma sig kunderna på de regionala marknaderna, särskilt i Kina. Denna omorganisation kommer att leda till 2 335 avskedanden i hela världen, och beräknas sänka gruppens fasta kostnader med 150 miljoner EUR.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet i samband med denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet i samband med denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar.

| 11. | Europaparlamentet noterar att EGF redan har stött 325 av 825 arbetstagare hos Vestasgruppen som blev övertaliga i den första omgången uppsägningar 2009. Parlamentet efterfrågar hur det samordnade paketet har fungerat i termer av återintegrering på arbetsmarknaden av de uppsagda arbetstagarna, och huruvida man kan dra några lärdomar för det nya utnyttjandet av EGF i regionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att EGF redan har stött 325 av 825 arbetstagare hos Vestasgruppen som blev övertaliga i den första omgången uppsägningar 2009. Parlamentet efterfrågar hur det samordnade paketet har fungerat i termer av återintegrering på arbetsmarknaden av de uppsagda arbetstagarna, och huruvida man kan dra några lärdomar för det nya utnyttjandet av EGF i regionen.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att paketet innehåller åtskilliga ekonomiska incitament för att starta egna företag, vilka kommer att strikt kopplas till deltagande i kurser om företagande samt en utvärdering i slutet av EGF-projektet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att paketet innehåller åtskilliga ekonomiska incitament för att starta egna företag, vilka kommer att strikt kopplas till deltagande i kurser om företagande samt en utvärdering i slutet av EGF-projektet.

| 13. | Europaparlamentet noterar dock att mer än hälften av EGF-stödet förmodligen kommer att gå till ekonomiska bidrag – det sägs att 720 arbetstagare ska få traktamente (inklusive studiestöd) på uppskattningsvis 10 400 EUR per arbetstagare. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar dock att mer än hälften av EGF-stödet förmodligen kommer att gå till ekonomiska bidrag – det sägs att 720 arbetstagare ska få traktamente (inklusive studiestöd) på uppskattningsvis 10 400 EUR per arbetstagare.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att EGF-stödet i första hand främst bör inriktas på arbetssökande och utbildningsprogram i stället för att direkt bidra till ekonomiska ersättningar. När EGF-stöd ingår i paketet ska det vara av kompletterande natur och aldrig ersätta bidrag som det åligger medlemsstaterna eller företagen att tillhandahålla i enlighet med nationella lagar eller kollektivavtal. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om att EGF-stödet i första hand främst bör inriktas på arbetssökande och utbildningsprogram i stället för att direkt bidra till ekonomiska ersättningar. När EGF-stöd ingår i paketet ska det vara av kompletterande natur och aldrig ersätta bidrag som det åligger medlemsstaterna eller företagen att tillhandahålla i enlighet med nationella lagar eller kollektivavtal.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av berättigandet av en ansökan om medel från fonden tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av berättigandet av en ansökan om medel från fonden tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden.

| 16. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagande av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagande av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 17. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör garanteras att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar djupt att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer flexibel arbetsstyrka på korttidskontrakt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör garanteras att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar djupt att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer flexibel arbetsstyrka på korttidskontrakt.

| 18. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att lägga fram en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att lägga fram en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser EGF. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser EGF.

| 20. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Tisdagen den 23 oktober 2012BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/003 DK/Vestas från Danmark)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut 2012/731/EU.)

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/109 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/109

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2012/002 DE/Manroland

P7_TA(2012)0382

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/002 DE/Manroland från Tyskland) (COM(2012)0493 – C7-0294/2012 – 2012/2230(BUD))

2014/C 68 E/24

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0493 – C7-0294/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0493 – C7-0294/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (nedan kallat "det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006"), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (nedan kallat "det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006"), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0346/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0346/2012), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad EGF eller fonden) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad EGF eller fonden) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Tyskland har begärt stöd för 2 284 uppsägningar, varav 2 103 har rätt till stöd, hos tillverkaren av tryckpressar Manroland AG och två av dess dotterbolag samt en leverantör i Tyskland. |
| --- | --- |

D.

Tyskland har begärt stöd för 2 284 uppsägningar, varav 2 103 har rätt till stöd, hos tillverkaren av tryckpressar Manroland AG och två av dess dotterbolag samt en leverantör i Tyskland.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Tyskland därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Tyskland därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de tyska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 4 maj 2012 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 13 september 2012. Parlamentet uppskattar att utvärderingen skedde snabbt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de tyska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 4 maj 2012 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 13 september 2012. Parlamentet uppskattar att utvärderingen skedde snabbt.

| 3. | Europaparlamentet noterar att de uppsagda arbetstagarna kommer från tre olika regioner i Tyskland: Augsburg (Bayern), Offenbach (Hessen) och Plauen (Sachsen), men att även andra närliggande stora städer påverkas av nedläggningen och uppsägningarna, bland annat Aschaffenburg, Wiesbaden, Darmstadt och Frankfurt am Main. Den mest problematiska regionen är Plauen i östra Tyskland, vars befolkning är fåtalig men i hög grad beroende av socialt bistånd. Företaget Manrolands insolvens innebär att områdets tredje största arbetsgivare (700 arbetstagare före nedläggningen) försvinner. Företaget var också ett av endast tre företag som var tillräckligt stort för att ha kollektivavtal med sina arbetstagare. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att de uppsagda arbetstagarna kommer från tre olika regioner i Tyskland: Augsburg (Bayern), Offenbach (Hessen) och Plauen (Sachsen), men att även andra närliggande stora städer påverkas av nedläggningen och uppsägningarna, bland annat Aschaffenburg, Wiesbaden, Darmstadt och Frankfurt am Main. Den mest problematiska regionen är Plauen i östra Tyskland, vars befolkning är fåtalig men i hög grad beroende av socialt bistånd. Företaget Manrolands insolvens innebär att områdets tredje största arbetsgivare (700 arbetstagare före nedläggningen) försvinner. Företaget var också ett av endast tre företag som var tillräckligt stort för att ha kollektivavtal med sina arbetstagare.

| 4. | Europaparlamentet ser positivt på att arbetsmarknadsparterna har antagit en plan i samband med uppsägningarna i Manroland och att två övergångsföretag kommer att utforma och förvalta det samordnade paketet av individanpassade tjänster. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ser positivt på att arbetsmarknadsparterna har antagit en plan i samband med uppsägningarna i Manroland och att två övergångsföretag kommer att utforma och förvalta det samordnade paketet av individanpassade tjänster.

| 5. | Europaparlamentet noterar att Manroland före insolvensen hade 6 500 anställda och att det var en modern maskintillverkare med modern know-how och attraktiva löner. Parlamentet anser att uppdelningen av företaget (med en förlust av en tredjedel av arbetsstyrkan) kommer att medföra en kompetensförlust som kan påverka andra arbetsgivare och de berörda regionerna. Parlamentet anser vidare att arbetstagare som vill hitta ett nytt jobb måste acceptera en lägre lön, vilket i sin tur kommer att minska deras köpkraft och kassaflödet i den lokala ekonomin. Parlamentet bedömer dessutom att de tre regionerna kommer att gå miste om en av sina mest inflytelserika arbetsgivare, och det finns inga omedelbara utsikter till att någon likvärdig efterträdare ska dyka upp inom den närmaste framtiden. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att Manroland före insolvensen hade 6 500 anställda och att det var en modern maskintillverkare med modern know-how och attraktiva löner. Parlamentet anser att uppdelningen av företaget (med en förlust av en tredjedel av arbetsstyrkan) kommer att medföra en kompetensförlust som kan påverka andra arbetsgivare och de berörda regionerna. Parlamentet anser vidare att arbetstagare som vill hitta ett nytt jobb måste acceptera en lägre lön, vilket i sin tur kommer att minska deras köpkraft och kassaflödet i den lokala ekonomin. Parlamentet bedömer dessutom att de tre regionerna kommer att gå miste om en av sina mest inflytelserika arbetsgivare, och det finns inga omedelbara utsikter till att någon likvärdig efterträdare ska dyka upp inom den närmaste framtiden.

| 6. | Europaparlamentet noterar att mer än hälften av EGF-stödet kommer att användas till bidrag – 2 001 arbetstagare ska få ett kortfristigt bidrag under sitt aktiva deltagande i åtgärderna (beräknad kostnad 2 727,67 EUR per arbetstagare under 6–8 månader) för att komplettera ett traktamente som betalas av den offentliga arbetsförmedlingen på grundval av nettolönen. Parlamentet noterar dessutom att ansökan inkluderar ett enhetsbelopp på mellan 4 000 och 1 000 EUR i aktiveringspremie för 430 arbetstagare som accepterar ett anställningskontrakt med lägre lön än de hade i sin tidigare anställning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att mer än hälften av EGF-stödet kommer att användas till bidrag – 2 001 arbetstagare ska få ett kortfristigt bidrag under sitt aktiva deltagande i åtgärderna (beräknad kostnad 2 727,67 EUR per arbetstagare under 6–8 månader) för att komplettera ett traktamente som betalas av den offentliga arbetsförmedlingen på grundval av nettolönen. Parlamentet noterar dessutom att ansökan inkluderar ett enhetsbelopp på mellan 4 000 och 1 000 EUR i aktiveringspremie för 430 arbetstagare som accepterar ett anställningskontrakt med lägre lön än de hade i sin tidigare anställning.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att genomförandet av det samordnade paketet av individanpassade tjänster inleddes den 1 augusti 2012 – i god tid före budgetmyndighetens beslut att bevilja stöd från fonden. Parlamentet noterar att uppsagda arbetstagare även har gynnats av stöd från fonden innan de deltog i fondens åtgärder. Parlamentet noterar att de tyska myndigheterna bekräftat att nödvändiga åtgärder vidtagits för att undvika dubbelfinansiering från unionens medel. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar att genomförandet av det samordnade paketet av individanpassade tjänster inleddes den 1 augusti 2012 – i god tid före budgetmyndighetens beslut att bevilja stöd från fonden. Parlamentet noterar att uppsagda arbetstagare även har gynnats av stöd från fonden innan de deltog i fondens åtgärder. Parlamentet noterar att de tyska myndigheterna bekräftat att nödvändiga åtgärder vidtagits för att undvika dubbelfinansiering från unionens medel.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att EGF-stödet framför allt bör inriktas på arbetssökande och utbildningsprogram och inte användas som direkta bidrag till ekonomiska ersättningar. Parlamentet anser att om EGF-stödet skulle ingå i paketet skulle det vara ett komplement och aldrig ersätta ersättningar som åligger medlemsstaterna eller företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om att EGF-stödet framför allt bör inriktas på arbetssökande och utbildningsprogram och inte användas som direkta bidrag till ekonomiska ersättningar. Parlamentet anser att om EGF-stödet skulle ingå i paketet skulle det vara ett komplement och aldrig ersätta ersättningar som åligger medlemsstaterna eller företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal.

| 9. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till den faktiska affärsmiljön. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till den faktiska affärsmiljön.

| 10. | Europaparlamentet ser positivt på att relevanta arbetsmarknadsparter och intressenter har varit delaktiga i planeringen och genomförandet av fonden redan från början. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet ser positivt på att relevanta arbetsmarknadsparter och intressenter har varit delaktiga i planeringen och genomförandet av fonden redan från början.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att syftet med det samordnade paketet av individanpassade tjänster är att öka den gränsöverskridande rörligheten genom att ge stöd till internationellt arbetssökande. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att syftet med det samordnade paketet av individanpassade tjänster är att öka den gränsöverskridande rörligheten genom att ge stöd till internationellt arbetssökande.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet i samband med denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet i samband med denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar.

| 13. | Europaparlamentet noterar att enligt de tyska myndigheterna ger det åtgärdspaket som stöds genom fonden ett betydande mervärde i förhållande till vad som skulle ha varit möjligt genom nationella medel och medel från Europeiska socialfonden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att enligt de tyska myndigheterna ger det åtgärdspaket som stöds genom fonden ett betydande mervärde i förhållande till vad som skulle ha varit möjligt genom nationella medel och medel från Europeiska socialfonden.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter parlamentets begäran om att man ska påskynda frigörandet av bidrag så att kommissionens bedömning av ansökningar om medel kan läggas fram för budgetmyndigheten tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter parlamentets begäran om att man ska påskynda frigörandet av bidrag så att kommissionens bedömning av ansökningar om medel kan läggas fram för budgetmyndigheten tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden.

| 15. | Europaparlamentet påminner om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 16. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar djupt att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer flexibel arbetsstyrka på korttidskontrakt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar djupt att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer flexibel arbetsstyrka på korttidskontrakt.

| 17. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet påpekar åter att kommissionen bör presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet påpekar åter att kommissionen bör presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för EGF-budgetpost 04 05 01. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket skedde tidigare och kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för EGF-budgetpost 04 05 01. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket skedde tidigare och kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål.

| 19. | Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”. Detta undantag gör det möjligt att inte bara ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln utan även till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen, samt att öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011. Parlamentet uppmanar därför rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”. Detta undantag gör det möjligt att inte bara ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln utan även till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen, samt att öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011. Parlamentet uppmanar därför rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd.

| 20. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Tisdagen den 23 oktober 2012BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/002 DE/Manroland från Tyskland)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut 2012/732/EU.)

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/112 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/112

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden ***I

P7_TA(2012)0383

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (COM(2011)0704 – C7-0395/2011 – 2011/0310(COD))

2014/C 68 E/25

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0704), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0704),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0395/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0395/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0231/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0231/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

Tisdagen den 23 oktober 2012P7_TC1-COD(2011)0310

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 oktober 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EG) nr 428/2009 av den 5 maj 2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (2) kräver att sådana produkter omfattas av en effektiv kontroll när de exporteras från eller transiteras genom unionen, eller levereras till ett tredjeland som ett resultat av förmedlingstjänster som tillhandahålls av en förmedlare bosatt eller etablerad i unionen. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EG) nr 428/2009 av den 5 maj 2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (2) kräver att sådana produkter omfattas av en effektiv kontroll när de exporteras från eller transiteras genom unionen, eller levereras till ett tredjeland som ett resultat av förmedlingstjänster som tillhandahålls av en förmedlare bosatt eller etablerad i unionen.

| (2) | För att medlemsstaterna och unionen ska kunna fullgöra sina internationella åtaganden fastställs i bilaga I till förordning (EG) nr 428/2009 en gemensam förteckning över produkter med dubbla användningsområden som omfattas av kontroller i unionen (unionsförteckning. Beslut om produkter som är föremål för kontroll fattas inom ramen för Australiengruppen, Missile Technology Control Regime, Nuclear Suppliers Group, Wassenaar-arrangemanget och konventionen om kemiska vapen. |
| --- | --- |

(2)

För att medlemsstaterna och unionen ska kunna fullgöra sina internationella åtaganden fastställs i bilaga I till förordning (EG) nr 428/2009 en gemensam förteckning över produkter med dubbla användningsområden som omfattas av kontroller i unionen (unionsförteckning. Beslut om produkter som är föremål för kontroll fattas inom ramen för Australiengruppen, Missile Technology Control Regime, Nuclear Suppliers Group, Wassenaar-arrangemanget och konventionen om kemiska vapen.

| (3) | Enligt artikel 15 i förordning (EG) nr 428/2009 ska bilaga I uppdateras i enlighet med de relevanta skyldigheter och åtaganden samt ändringar av dessa som medlemsstaterna har godtagit i egenskap av medlemmar i de internationella icke-spridningssystemen och överenskommelserna om exportkontroll eller genom ratificering av relevanta internationella fördrag. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 15 i förordning (EG) nr 428/2009 ska bilaga I uppdateras i enlighet med de relevanta skyldigheter och åtaganden samt ändringar av dessa som medlemsstaterna har godtagit i egenskap av medlemmar i de internationella icke-spridningssystemen och överenskommelserna om exportkontroll eller genom ratificering av relevanta internationella fördrag.

| (4) | Bilaga I till förordning (EG) nr 428/2009 bör uppdateras med jämna mellanrum för att säkerställa full överensstämmelse med internationella säkerhetsförpliktelser, garantera öppenhet och bibehålla exportörernas konkurrenskraft. Förseningar när det gäller att uppdatera unionens kontrollförteckning kan få negativa effekter för säkerhet och ansträngningar inom internationell icke-spridning samt på resultatet av ekonomisk verksamhet från exportörer i unionen. Ändringarnas tekniska natur och det faktum att dessa ändringar måste överensstämma med de beslut som fattas i de internationella exportkontrollordningarna, betyder samtidigt att ett påskyndat förfarande bör användas för att verkställa de nödvändiga uppdateringarna i unionen. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga I till förordning (EG) nr 428/2009 bör uppdateras med jämna mellanrum för att säkerställa full överensstämmelse med internationella säkerhetsförpliktelser, garantera öppenhet och bibehålla exportörernas konkurrenskraft. Förseningar när det gäller att uppdatera unionens kontrollförteckning kan få negativa effekter för säkerhet och ansträngningar inom internationell icke-spridning samt på resultatet av ekonomisk verksamhet från exportörer i unionen. Ändringarnas tekniska natur och det faktum att dessa ändringar måste överensstämma med de beslut som fattas i de internationella exportkontrollordningarna, betyder samtidigt att ett påskyndat förfarande bör användas för att verkställa de nödvändiga uppdateringarna i unionen.

| (5) | Genom artikel 9.1 i förordning (EG) nr 428/2009 inrättas unionens generella exporttillstånd som en av de fyra typer av exporttillstånd som finns att tillgå enligt förordningen. Sådana tillstånd gör det möjligt för exportörer som är etablerade inom unionen att exportera angivna produkter till angivna destinationer i enlighet med villkoren. |
| --- | --- |

(5)

Genom artikel 9.1 i förordning (EG) nr 428/2009 inrättas unionens generella exporttillstånd som en av de fyra typer av exporttillstånd som finns att tillgå enligt förordningen. Sådana tillstånd gör det möjligt för exportörer som är etablerade inom unionen att exportera angivna produkter till angivna destinationer i enlighet med villkoren.

| (6) | Bilaga IIa till IIf till förordning (EG) nr 428/2009 innehåller de av unionens generella exporttillstånd som för närvarande är i kraft. Med tanke på arten av dessa unionens generella exporttillstånd kan det finnas ett behov av att ta bort vissa destinationer eller produkter från tillstånden, särskilt om förändrade omständigheter visar att förenklade exporttransaktioner inte längre bör godkännas för en viss destination eller produkt. Ett sådant borttagande av en destination eller produkt bör inte hindra en exportör från att söka en annan typ av exporttillstånd enligt förordning (EG) nr 428/2009. |
| --- | --- |

(6)

Bilaga IIa till IIf till förordning (EG) nr 428/2009 innehåller de av unionens generella exporttillstånd som för närvarande är i kraft. Med tanke på arten av dessa unionens generella exporttillstånd kan det finnas ett behov av att ta bort vissa destinationer eller produkter från tillstånden, särskilt om förändrade omständigheter visar att förenklade exporttransaktioner inte längre bör godkännas för en viss destination eller produkt. Ett sådant borttagande av en destination eller produkt bör inte hindra en exportör från att söka en annan typ av exporttillstånd enligt förordning (EG) nr 428/2009.

| (7) | För att säkerställa regelbundna uppdateringar av unionens kontrollförteckning i enlighet med de skyldigheter och åtaganden som medlemsstaterna har inom ramen för de internationella exportkontrollsystem, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) delegeras till kommissionen när det gäller ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 428/2009 inom tillämpningsområdet för artikel 15 i förordningen. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inbegripet på expertnivå. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa regelbundna uppdateringar av unionens kontrollförteckning i enlighet med de skyldigheter och åtaganden som medlemsstaterna har inom ramen för de internationella exportkontrollsystem, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) delegeras till kommissionen när det gäller ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 428/2009 inom tillämpningsområdet för artikel 15 i förordningen. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inbegripet på expertnivå.

| (8) | För att möjliggöra en snabb reaktion från unionen på ändrade förhållanden när det gäller bedömningen av hur känslig exporten enligt unionens generella exporttillstånd är, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen när det gäller ändring av bilaga IIa till IIf till förordning (EG) nr 428/2009 rörande borttagandet av destinationer eller produkter från tillämpningsområdet för unionens generella exporttillstånd. Med tanke på att sådana ändringar endast bör göras till följd av en bedömning av ökad risk för den aktuella exporten och att den fortsatta användningen av unionens generella exporttillstånd för denna export skulle kunna få en negativ effekt på säkerheten i unionen och dess medlemsstater, får ett brådskande förfarande användas av kommissionen. |
| --- | --- |

(8)

För att möjliggöra en snabb reaktion från unionen på ändrade förhållanden när det gäller bedömningen av hur känslig exporten enligt unionens generella exporttillstånd är, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen när det gäller ändring av bilaga IIa till IIf till förordning (EG) nr 428/2009 rörande borttagandet av destinationer eller produkter från tillämpningsområdet för unionens generella exporttillstånd. Med tanke på att sådana ändringar endast bör göras till följd av en bedömning av ökad risk för den aktuella exporten och att den fortsatta användningen av unionens generella exporttillstånd för denna export skulle kunna få en negativ effekt på säkerheten i unionen och dess medlemsstater, får ett brådskande förfarande användas av kommissionen.

| (9) | Kommissionen bör när den förbereder och utarbetar delegerande akter se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.
  Kommissionen bör ge fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda och genomföra delegerade akter. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att Europaparlamentet vederbörligen involveras, med utgångspunkt i bästa praxis från tidigare erfarenheter på andra politikområden, i syfte att skapa så goda förutsättningar som möjligt för Europaparlamentets framtida kontroll av delegerade akter. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen bör när den förbereder och utarbetar delegerande akter se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.
  Kommissionen bör ge fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda och genomföra delegerade akter. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att Europaparlamentet vederbörligen involveras, med utgångspunkt i bästa praxis från tidigare erfarenheter på andra politikområden, i syfte att skapa så goda förutsättningar som möjligt för Europaparlamentets framtida kontroll av delegerade akter. [Ändr. 1]

| (10) | Förordning (EG) nr 428/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Förordning (EG) nr 428/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 428/2009 ska ändras på följande sätt:

| -1. | Artikel 4 ska ändras enligt följande:










  (a) | följande punkt ska läggas till:




  "3a.
     
  Tillstånd ska också krävas för export av produkter med dubbla användningsområden som inte förtecknas i bilaga I om exportören har underrättats av de myndigheter som avses i punkterna 1 och 2 eller av kommissionen om att produkterna i fråga helt eller delvis är eller kan vara avsedda att användas i samband med kränkningar av de mänskliga rättigheterna, de demokratiska principerna eller yttrandefriheten, enligt definitionerna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, genom användning av avlyssningsteknik och anordningar för digital dataöverföring med inriktning på övervakning av mobiltelefonsamtal och textmeddelanden och riktad övervakning av internetanvändningen såsom via övervakningscentrum och lagliga avlyssningsportar."


  [Ändr. 11] |
| --- | --- | --- |

-1.

Artikel 4 ska ändras enligt följande:

(a)

följande punkt ska läggas till:

"3a.
     
  Tillstånd ska också krävas för export av produkter med dubbla användningsområden som inte förtecknas i bilaga I om exportören har underrättats av de myndigheter som avses i punkterna 1 och 2 eller av kommissionen om att produkterna i fråga helt eller delvis är eller kan vara avsedda att användas i samband med kränkningar av de mänskliga rättigheterna, de demokratiska principerna eller yttrandefriheten, enligt definitionerna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, genom användning av avlyssningsteknik och anordningar för digital dataöverföring med inriktning på övervakning av mobiltelefonsamtal och textmeddelanden och riktad övervakning av internetanvändningen såsom via övervakningscentrum och lagliga avlyssningsportar."

| b) | punkt 6 ska ersättas med följande:




  "6.
     
  En medlemsstat som enligt punkterna 1–5 beslutar att export av en produkt med dubbla användningsområden som inte förtecknas i bilaga I ska omfattas av ett tillståndskrav ska vid behov informera de övriga medlemsstaterna och kommissionen. De övriga medlemsstaterna ska på vederbörligt sätt beakta denna information och ska informera sina tullförvaltningar och andra relevanta nationella myndigheter och ska införa samma tillståndskrav."


  [Ändr. 12] |
| --- | --- |

b)

punkt 6 ska ersättas med följande:

"6.
     
  En medlemsstat som enligt punkterna 1–5 beslutar att export av en produkt med dubbla användningsområden som inte förtecknas i bilaga I ska omfattas av ett tillståndskrav ska vid behov informera de övriga medlemsstaterna och kommissionen. De övriga medlemsstaterna ska på vederbörligt sätt beakta denna information och ska informera sina tullförvaltningar och andra relevanta nationella myndigheter och ska införa samma tillståndskrav."

| -1a. | Artikel 5 ska ändras enligt följande:










  (a) | punkt 2 ska ersättas med följande:




  "2.
     
  En medlemsstat får utvidga tillämpningen av punkt 1 till produkter med dubbla användningsområden som inte tas upp i förteckningen för användningar som anges i artikel 4.1 samt till produkter med dubbla användningsområden för militära slutanvändningar och bestämmelseländer som anges i artikel 4.2, 4.3 eller 4.3a."


  [Ändr. 13] |
| --- | --- | --- |

-1a.

Artikel 5 ska ändras enligt följande:

(a)

punkt 2 ska ersättas med följande:

"2.
     
  En medlemsstat får utvidga tillämpningen av punkt 1 till produkter med dubbla användningsområden som inte tas upp i förteckningen för användningar som anges i artikel 4.1 samt till produkter med dubbla användningsområden för militära slutanvändningar och bestämmelseländer som anges i artikel 4.2, 4.3 eller 4.3a."

| (b) | punkt 3 ska ersättas med följande:




  "3.
     
  En medlemsstat får anta eller behålla nationell lagstiftning om tillståndskrav för förmedling av produkter med dubbla användningsområden, om förmedlaren har anledning att misstänka att produkterna är eller kan vara avsedda för någon av de användningar som anges i artikel 4.1 eller 4.3a."


  [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(b)

punkt 3 ska ersättas med följande:

"3.
     
  En medlemsstat får anta eller behålla nationell lagstiftning om tillståndskrav för förmedling av produkter med dubbla användningsområden, om förmedlaren har anledning att misstänka att produkterna är eller kan vara avsedda för någon av de användningar som anges i artikel 4.1 eller 4.3a."

| -1b. | I artikel 6 ska punkt 3 ersättas med följande:



  ”3.   
  En medlemsstat får utvidga tillämpningen av punkt 1 till produkter med dubbla användningsområden som inte tas upp i förteckningen, för användningar som anges i artikel 4.1 och till produkter med dubbla användningsområden för militära slutanvändningar och bestämmelseländer som anges i artikel 4.2 eller 4.3a.”.


  [Ändr. 15] |
| --- | --- |

-1b.

I artikel 6 ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.   
  En medlemsstat får utvidga tillämpningen av punkt 1 till produkter med dubbla användningsområden som inte tas upp i förteckningen, för användningar som anges i artikel 4.1 och till produkter med dubbla användningsområden för militära slutanvändningar och bestämmelseländer som anges i artikel 4.2 eller 4.3a.”.

| -1c. | I artikel 8 ska punkt 1 ersättas med följande:




  ”1.
     
  En medlemsstat ska med hänsyn till den allmänna säkerheten eller till de mänskliga rättigheterna förbjuda eller kräva tillstånd för export av produkter med dubbla användningsområden som inte förtecknas i bilaga I.”.


  [Ändr. 16] |
| --- | --- |

-1c.

I artikel 8 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.
     
  En medlemsstat ska med hänsyn till den allmänna säkerheten eller till de mänskliga rättigheterna förbjuda eller kräva tillstånd för export av produkter med dubbla användningsområden som inte förtecknas i bilaga I.”.

| 1. | I artikel 9 ska följande stycken läggas till:
  ”
  För att garantera att enbart transaktioner med låg risk omfattas av unionens generella exporttillstånd som beskrivs i bilaga IIa till IIf, ska kommissionen

  ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 23a om borttagande av

  med avseende på att ta bort
  destinationer och produkter från tillämpningsområdet för unionensEU:s generella exporttillstånden som anges i bilaga II

  , om destinationerna blir föremål för sådana vapenembargon som avses i artikel 4.2
  . [Ändr. 4/rev.]

  Om det sker en betydande förändring av omständigheterna när det gäller bedömningen av exportens känslighet enligt unionens generella exporttillstånd i bilagorna IIa till IIf och brådskande skäl kräver ett borttagande av särskilda destinationer eller produkter från tillämpningsområdet för ett av unionens generella exporttillstånd, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 23b tillämpas på delegerade akter som antas enligt denna artikel.”. |
| --- | --- |

1.

I artikel 9 ska följande stycken läggas till:

”
  För att garantera att enbart transaktioner med låg risk omfattas av unionens generella exporttillstånd som beskrivs i bilaga IIa till IIf, ska kommissionen

  ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 23a om borttagande av

  med avseende på att ta bort
  destinationer och produkter från tillämpningsområdet för unionensEU:s generella exporttillstånden som anges i bilaga II

  , om destinationerna blir föremål för sådana vapenembargon som avses i artikel 4.2
  . [Ändr. 4/rev.]

Om det sker en betydande förändring av omständigheterna när det gäller bedömningen av exportens känslighet enligt unionens generella exporttillstånd i bilagorna IIa till IIf och brådskande skäl kräver ett borttagande av särskilda destinationer eller produkter från tillämpningsområdet för ett av unionens generella exporttillstånd, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 23b tillämpas på delegerade akter som antas enligt denna artikel.”.

| 2. | Artikel 15 ska ändras på följande sätt:








  (a) | punkt 1 ska ersättas med följande:




  ”1.
     
  Förteckningen över produkter med dubbla användningsområden i bilaga I ska uppdateras i enlighet med de relevanta skyldigheter och åtaganden samt ändringar av dessa som medlemsstaterna har godtagit som medlemmar i de internationella icke-spridningssystemen och överenskommelserna om exportkontroll eller genom ratificering av relevanta internationella fördrag, samt i enlighet med alla restriktiva åtgärder på grundval av artikel 215 i EUF-fördraget.”.


  [Ändr. 18] |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 15 ska ändras på följande sätt:

(a)

punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.
     
  Förteckningen över produkter med dubbla användningsområden i bilaga I ska uppdateras i enlighet med de relevanta skyldigheter och åtaganden samt ändringar av dessa som medlemsstaterna har godtagit som medlemmar i de internationella icke-spridningssystemen och överenskommelserna om exportkontroll eller genom ratificering av relevanta internationella fördrag, samt i enlighet med alla restriktiva åtgärder på grundval av artikel 215 i EUF-fördraget.”.

| (b) | följande punkt ska läggas till:
  ”3.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 23a om uppdatering av förteckningen över produkter med dubbla användningsområden i bilaga I. Uppdateringen av den förteckningen ska utföras inom det tillämpningsområde som anges i punkt 1.
  När uppdateringen av förteckningen gäller produkter med dubbla användningsområden som också förtecknas i bilagorna IIa till IIg eller IV, ska dessa bilagor ändras i enlighet därmed.
  ”.
  [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(b)

följande punkt ska läggas till:

”3.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 23a om uppdatering av förteckningen över produkter med dubbla användningsområden i bilaga I. Uppdateringen av den förteckningen ska utföras inom det tillämpningsområde som anges i punkt 1.
  När uppdateringen av förteckningen gäller produkter med dubbla användningsområden som också förtecknas i bilagorna IIa till IIg eller IV, ska dessa bilagor ändras i enlighet därmed.
  ”.

| 3. | Följande artiklar ska införas:

  "Artikel 23a

  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
  2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 9.1 och 15.3 ska ges på obestämd tid

  till kommissionen för en period av fem år
  från och med den dag förordning (EU) nr .../... träder i kraft [den här förordningen] ...
   (3).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med lika långa perioder, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 3]

  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 9.1 eller 15.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
  4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
  5.   En delegerad akt som antas enligt artikel 9.1 eller 15.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet inte har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om båe Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

  Artikel 23b

  1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.
  2.   Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 23a.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om invändning. |
| --- | --- |

3.

Följande artiklar ska införas:

"Artikel 23a

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 9.1 och 15.3 ska ges på obestämd tid

  till kommissionen för en period av fem år
  från och med den dag förordning (EU) nr .../... träder i kraft [den här förordningen] ...
   (3).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med lika långa perioder, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 3]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 9.1 eller 15.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artikel 9.1 eller 15.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet inte har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om båe Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 23b

1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

2.   Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 23a.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om invändning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 23 oktober 2012.

1

(2)  EUT L 134, 29.5.2009, s. 1.

2

(3)  
  Datum för ändringsförordningens ikraftträdande.
  "

3

Datum för ändringsförordningens ikraftträdande.

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/118 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/118

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Minimikrav på utbildning för sjöfolk ***I

P7_TA(2012)0384

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk (COM(2011)0555 – C7-0246/2011 – 2011/0239(COD))

2014/C 68 E/26

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0555), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0555),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0246/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0246/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 7 december 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 7 december 2011 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 juni 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 juni 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0162/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0162/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 43, 15.2.2012, s. 69.

---

Tisdagen den 23 oktober 2012P7_TC1-COD(2011)0239

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 oktober 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/.../EU om ändring av direktiv 2008/106/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2012/35/EU.)

---

| 7.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/119 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/119

---

Tisdagen den 23 oktober 2012Protokoll till Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering EG/Israel om bedömning av överensstämmelse och godtagande av industriprodukter (CAA) ***

P7_TA(2012)0385

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan, om bedömning av överensstämmelse och godtagande av industriprodukter (CAA) (12428/2012 – C7-0205/2012 – 2009/0155(NLE))

2014/C 68 E/27

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12428/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12428/2012),

| — | med beaktande av Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan (1), som trädde i kraft den 20 november 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan (1), som trädde i kraft den 20 november 1995,

| — | med beaktande av utkastet till protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan, om bedömning av överensstämmelse och godtagande av industriprodukter (CAA) (05212/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan, om bedömning av överensstämmelse och godtagande av industriprodukter (CAA) (05212/2010),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207, artikel 218.6 andra stycket led a v samt artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0205/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207, artikel 218.6 andra stycket led a v samt artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0205/2012),

| — | med beaktande av fråga för muntligt svar O-000129/2012 från utskottet för internationell handel och utskottet för utrikesfrågor, i vilken kommissionen uppmanas att fastställa omfattningen av Israels ansvariga myndigheters territoriella behörighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fråga för muntligt svar O-000129/2012 från utskottet för internationell handel och utskottet för utrikesfrågor, i vilken kommissionen uppmanas att fastställa omfattningen av Israels ansvariga myndigheters territoriella behörighet,

| — | med beaktande av kommissionsledamot De Guchts svar på den muntliga frågan från kommissionären Trade Karel vid plenarsammanträdet den 3 juli 2012, i vilket kommissionen redogör för samtliga frågor som ställts av utskottet för internationell handel och utskottet för utrikesfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionsledamot De Guchts svar på den muntliga frågan från kommissionären Trade Karel vid plenarsammanträdet den 3 juli 2012, i vilket kommissionen redogör för samtliga frågor som ställts av utskottet för internationell handel och utskottet för utrikesfrågor,

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0289/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0289/2012), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om alla framsteg i genomförandet av protokollet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om alla framsteg i genomförandet av protokollet.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Staten Israel. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Staten Israel.

---

(1)  EUT L 147, 21.6.2000, s. 3.

---