# Euroopan unionin L 130/2019

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 130 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 62. vuosikerta17. toukokuu 2019 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 130

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

62. vuosikerta17. toukokuu 2019

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/787, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä ja merkinnöistä, tislattujen alkoholijuomien nimien käytöstä muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä, tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta, maatalousperäisen etyylialkoholin ja maatalousperäisten tisleiden käytöstä alkoholijuomissa ja asetuksen (EY) N:o 110/2008 kumoamisesta | 1 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/788, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta (
  1
  ) | 55 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/789, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden tiettyihin verkkolähetyksiin ja televisio- ja radio-ohjelmien edelleenlähetyksiin sovellettavien tekijänoikeuden ja lähioikeuksien käyttämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta ja neuvoston direktiivin 93/83/ETY muuttamisesta (
  1
  ) | 82 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/790, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla ja direktiivien 96/9/EY ja 2001/29/EY muuttamisesta (
  1
  ) | 92 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/787, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä ja merkinnöistä, tislattujen alkoholijuomien nimien käytöstä muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä, tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta, maatalousperäisen etyylialkoholin ja maatalousperäisten tisleiden käytöstä alkoholijuomissa ja asetuksen (EY) N:o 110/2008 kumoamisesta

1

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/788, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta (
  1
  )

1

55

DIREKTIIVIT

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/789, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden tiettyihin verkkolähetyksiin ja televisio- ja radio-ohjelmien edelleenlähetyksiin sovellettavien tekijänoikeuden ja lähioikeuksien käyttämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta ja neuvoston direktiivin 93/83/ETY muuttamisesta (
  1
  )

1

82

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/790, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla ja direktiivien 96/9/EY ja 2001/29/EY muuttamisesta (
  1
  )

1

92

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 17.5.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 130/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 130/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2019/787,

annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019,

tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä ja merkinnöistä, tislattujen alkoholijuomien nimien käytöstä muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä, tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta, maatalousperäisen etyylialkoholin ja maatalousperäisten tisleiden käytöstä alkoholijuomissa ja asetuksen (EY) N:o 110/2008 kumoamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 110/2008 (3) on osoittautunut tehokkaaksi tislattujen alkoholijuomien alan sääntelyvälineeksi. Viimeaikaisten kokemusten ja teknisten innovaatioiden, markkinoiden kehityksen ja kuluttajien muuttuvien odotusten perusteella on kuitenkin tarpeen päivittää tislattujen alkoholijuomien määritelmiä, kuvausta, esittelyä ja merkintöjä koskevat säännöt ja tarkistaa tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen rekisteröinnin ja suojaamisen menetelmiä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 110/2008 (3) on osoittautunut tehokkaaksi tislattujen alkoholijuomien alan sääntelyvälineeksi. Viimeaikaisten kokemusten ja teknisten innovaatioiden, markkinoiden kehityksen ja kuluttajien muuttuvien odotusten perusteella on kuitenkin tarpeen päivittää tislattujen alkoholijuomien määritelmiä, kuvausta, esittelyä ja merkintöjä koskevat säännöt ja tarkistaa tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen rekisteröinnin ja suojaamisen menetelmiä.

| (2) | Tislattuihin alkoholijuomiin sovellettavilla säännöillä olisi pyrittävä toteuttamaan korkeatasoinen kuluttajansuoja, poistamaan tiedon epäsymmetriaa, estämään vilpilliset menettelyt ja edistämään markkinoiden avoimuutta ja tervettä kilpailua. Niillä olisi suojattava maine, jonka unionin tislatut alkoholijuomat ovat saavuttaneet unionissa ja maailmanmarkkinoilla, ottamalla jatkossakin huomioon tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa käytetyt perinteiset käytännöt ja lisääntynyt kuluttajansuojan ja tiedotuksen tarve. Myös tekniset innovaatiot olisi otettava huomioon tislattujen alkoholijuomien osalta silloin, kun niillä voidaan parantaa tuotteiden laatua vaikuttamatta asianomaisten tislattujen alkoholijuomien perinteisiin ominaispiirteisiin. |
| --- | --- |

(2)

Tislattuihin alkoholijuomiin sovellettavilla säännöillä olisi pyrittävä toteuttamaan korkeatasoinen kuluttajansuoja, poistamaan tiedon epäsymmetriaa, estämään vilpilliset menettelyt ja edistämään markkinoiden avoimuutta ja tervettä kilpailua. Niillä olisi suojattava maine, jonka unionin tislatut alkoholijuomat ovat saavuttaneet unionissa ja maailmanmarkkinoilla, ottamalla jatkossakin huomioon tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa käytetyt perinteiset käytännöt ja lisääntynyt kuluttajansuojan ja tiedotuksen tarve. Myös tekniset innovaatiot olisi otettava huomioon tislattujen alkoholijuomien osalta silloin, kun niillä voidaan parantaa tuotteiden laatua vaikuttamatta asianomaisten tislattujen alkoholijuomien perinteisiin ominaispiirteisiin.

| (3) | Tislatut alkoholijuomat ovat unionin maatalousalalle merkittävä menekkialue, ja tislattujen alkoholijuomien tuotanto on vahvasti kytköksissä kyseiseen alaan. Tämä kytkös määrää unionissa tuotettujen tislattujen alkoholijuomien laadun, turvallisuuden ja maineen. Siksi tätä vahvaa kytköstä maatalous- ja elintarvikealaan olisi korostettava sääntelykehyksessä. |
| --- | --- |

(3)

Tislatut alkoholijuomat ovat unionin maatalousalalle merkittävä menekkialue, ja tislattujen alkoholijuomien tuotanto on vahvasti kytköksissä kyseiseen alaan. Tämä kytkös määrää unionissa tuotettujen tislattujen alkoholijuomien laadun, turvallisuuden ja maineen. Siksi tätä vahvaa kytköstä maatalous- ja elintarvikealaan olisi korostettava sääntelykehyksessä.

| (4) | Tislattuihin alkoholijuomiin sovellettavat säännöt ovat erityistapaus maatalous- ja elintarvikealan yleisten sääntöjen joukossa, ja niissä olisi myös otettava huomioon eri jäsenvaltioissa käytössä olevat perinteiset valmistusmenetelmät. |
| --- | --- |

(4)

Tislattuihin alkoholijuomiin sovellettavat säännöt ovat erityistapaus maatalous- ja elintarvikealan yleisten sääntöjen joukossa, ja niissä olisi myös otettava huomioon eri jäsenvaltioissa käytössä olevat perinteiset valmistusmenetelmät.

| (5) | Tässä asetuksessa olisi määritettävä selkeät kriteerit, jotka koskevat tislattujen alkoholijuomien määritelmiä, kuvausta, esittelyä ja merkintöjä sekä maantieteellisten merkintöjen suojaamista, ja sanottu ei kuitenkaan saisi rajoittaa unionin virallisten kielten ja kirjaimistojen moninaisuutta. Lisäksi tässä asetuksessa olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat maatalousperäisen etyylialkoholin ja maatalousperäisten tisleiden käyttöä alkoholijuomien valmistuksessa ja tislattujen alkoholijuomien virallisten nimien käyttöä elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä. |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa olisi määritettävä selkeät kriteerit, jotka koskevat tislattujen alkoholijuomien määritelmiä, kuvausta, esittelyä ja merkintöjä sekä maantieteellisten merkintöjen suojaamista, ja sanottu ei kuitenkaan saisi rajoittaa unionin virallisten kielten ja kirjaimistojen moninaisuutta. Lisäksi tässä asetuksessa olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat maatalousperäisen etyylialkoholin ja maatalousperäisten tisleiden käyttöä alkoholijuomien valmistuksessa ja tislattujen alkoholijuomien virallisten nimien käyttöä elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä.

| (6) | Jotta voidaan täyttää kuluttajien odotukset ja noudattaa perinteisiä käytäntöjä, tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa käytettävän etyylialkoholin ja tisleiden olisi oltava peräisin yksinomaan maataloudesta. |
| --- | --- |

(6)

Jotta voidaan täyttää kuluttajien odotukset ja noudattaa perinteisiä käytäntöjä, tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa käytettävän etyylialkoholin ja tisleiden olisi oltava peräisin yksinomaan maataloudesta.

| (7) | Kuluttajien etujen huomioon ottamiseksi tätä asetusta olisi sovellettava kaikkiin unionin markkinoille saatettaviin tislattuihin alkoholijuomiin riippumatta siitä, onko ne tuotettu jäsenvaltioissa vai kolmansissa maissa. Unionissa tuotettujen tislattujen alkoholijuomien maineen säilyttämiseksi ja parantamiseksi maailmanmarkkinoilla tätä asetusta olisi sovellettava myös tislattuihin alkoholijuomiin, joita tuotetaan unionissa vientiin. |
| --- | --- |

(7)

Kuluttajien etujen huomioon ottamiseksi tätä asetusta olisi sovellettava kaikkiin unionin markkinoille saatettaviin tislattuihin alkoholijuomiin riippumatta siitä, onko ne tuotettu jäsenvaltioissa vai kolmansissa maissa. Unionissa tuotettujen tislattujen alkoholijuomien maineen säilyttämiseksi ja parantamiseksi maailmanmarkkinoilla tätä asetusta olisi sovellettava myös tislattuihin alkoholijuomiin, joita tuotetaan unionissa vientiin.

| (8) | Tislattujen alkoholijuomien määritelmissä, niitä koskevissa teknisissä vaatimuksissa ja tislattujen alkoholijuomien luokittelemisessa olisi jatkossakin otettava huomioon perinteiset käytännöt. Lisäksi eräille tislatuille alkoholijuomille, jotka eivät sisälly luokkien luetteloon, olisi vahvistettava erityissäännöt. |
| --- | --- |

(8)

Tislattujen alkoholijuomien määritelmissä, niitä koskevissa teknisissä vaatimuksissa ja tislattujen alkoholijuomien luokittelemisessa olisi jatkossakin otettava huomioon perinteiset käytännöt. Lisäksi eräille tislatuille alkoholijuomille, jotka eivät sisälly luokkien luetteloon, olisi vahvistettava erityissäännöt.

| (9) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksia (EY) N:o 1333/2008 (4) ja (EY) N:o 1334/2008 (5) olisi sovellettava myös tislattuihin alkoholijuomiin. On kuitenkin tarpeen säätää väriaineita ja aromeja koskevia lisäsääntöjä, joita olisi sovellettava ainoastaan tislattuihin alkoholijuomiin. Lisäksi on tarpeen säätää aromien, väriaineiden ja muiden sallittujen ainesosien laimentamista ja liuottamista koskevia lisäsääntöjä, joita olisi sovellettava ainoastaan alkoholijuomien valmistukseen. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksia (EY) N:o 1333/2008 (4) ja (EY) N:o 1334/2008 (5) olisi sovellettava myös tislattuihin alkoholijuomiin. On kuitenkin tarpeen säätää väriaineita ja aromeja koskevia lisäsääntöjä, joita olisi sovellettava ainoastaan tislattuihin alkoholijuomiin. Lisäksi on tarpeen säätää aromien, väriaineiden ja muiden sallittujen ainesosien laimentamista ja liuottamista koskevia lisäsääntöjä, joita olisi sovellettava ainoastaan alkoholijuomien valmistukseen.

| (10) | Olisi annettava säännöt virallisista nimistä, joita unionin markkinoille saatettavista tislatuista alkoholijuomista on käytettävä sen varmistamiseksi, että virallisia nimiä käytetään yhdenmukaisella tavalla koko unionin alueella, ja kuluttajille annettavien tietojen avoimuuden turvaamiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Olisi annettava säännöt virallisista nimistä, joita unionin markkinoille saatettavista tislatuista alkoholijuomista on käytettävä sen varmistamiseksi, että virallisia nimiä käytetään yhdenmukaisella tavalla koko unionin alueella, ja kuluttajille annettavien tietojen avoimuuden turvaamiseksi.

| (11) | Tislattujen alkoholijuomien alan merkittävyyden ja monitahoisuuden vuoksi on aiheellista vahvistaa tislattujen alkoholijuomien kuvausta, esittelyä ja merkintöjä koskevat erityissäännöt erityisesti virallisten nimien, maantieteellisten merkintöjen, yhdistettyjen ilmaisujen ja viittausten käytön osalta. |
| --- | --- |

(11)

Tislattujen alkoholijuomien alan merkittävyyden ja monitahoisuuden vuoksi on aiheellista vahvistaa tislattujen alkoholijuomien kuvausta, esittelyä ja merkintöjä koskevat erityissäännöt erityisesti virallisten nimien, maantieteellisten merkintöjen, yhdistettyjen ilmaisujen ja viittausten käytön osalta.

| (12) | Tislattujen alkoholijuomien kuvaukseen, esittelyyn ja merkintöihin olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 1169/2011 (6), jollei tässä asetuksessa toisin säädetä. Tältä osin tislattujen alkoholijuomien alan merkittävyyden ja monitahoisuuden vuoksi on kuitenkin aiheellista säätää tässä asetuksessa asetuksen (EU) N:o 1169/2011 säännöksiä tiukempia erityissääntöjä, jotka koskevat tislattujen alkoholijuomien kuvausta, esittelyä ja merkintöjä. Näillä erityissäännöillä olisi myös estettävä ilmaisun ”tislattu alkoholijuoma” ja tislattujen alkoholijuomien virallisten nimien väärinkäyttö sellaisten tuotteiden osalta, jotka eivät ole tässä asetuksessa säädettyjen määritelmien ja vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

(12)

Tislattujen alkoholijuomien kuvaukseen, esittelyyn ja merkintöihin olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 1169/2011 (6), jollei tässä asetuksessa toisin säädetä. Tältä osin tislattujen alkoholijuomien alan merkittävyyden ja monitahoisuuden vuoksi on kuitenkin aiheellista säätää tässä asetuksessa asetuksen (EU) N:o 1169/2011 säännöksiä tiukempia erityissääntöjä, jotka koskevat tislattujen alkoholijuomien kuvausta, esittelyä ja merkintöjä. Näillä erityissäännöillä olisi myös estettävä ilmaisun ”tislattu alkoholijuoma” ja tislattujen alkoholijuomien virallisten nimien väärinkäyttö sellaisten tuotteiden osalta, jotka eivät ole tässä asetuksessa säädettyjen määritelmien ja vaatimusten mukaisia.

| (13) | Jotta yhdistettyjen ilmaisujen ja viittausten käyttö olisi yhdenmukaista kaikissa jäsenvaltioissa ja jotta kuluttajille annettaisiin asianmukaista tietoa ja heitä voitaisiin suojella harhaanjohtavalta tiedolta, on tarpeen vahvistaa säännökset näiden ilmausten ja viittausten käytöstä tislattujen alkoholijuomien ja muiden elintarvikkeiden esittelyssä. Näillä säännöksillä on myös tarkoitus suojata tällä tavoin käytettyjen tislattujen alkoholijuomien mainetta. |
| --- | --- |

(13)

Jotta yhdistettyjen ilmaisujen ja viittausten käyttö olisi yhdenmukaista kaikissa jäsenvaltioissa ja jotta kuluttajille annettaisiin asianmukaista tietoa ja heitä voitaisiin suojella harhaanjohtavalta tiedolta, on tarpeen vahvistaa säännökset näiden ilmausten ja viittausten käytöstä tislattujen alkoholijuomien ja muiden elintarvikkeiden esittelyssä. Näillä säännöksillä on myös tarkoitus suojata tällä tavoin käytettyjen tislattujen alkoholijuomien mainetta.

| (14) | Jotta kuluttajat saisivat asianmukaista tietoa, olisi vahvistettava säännökset, jotka koskevat tislattujen alkoholijuomien kuvausta, esittelyä ja merkintöjä, kun tislattuja alkoholijuomia pidetään sekoituksina (mixture) tai sekoitteina (blend). |
| --- | --- |

(14)

Jotta kuluttajat saisivat asianmukaista tietoa, olisi vahvistettava säännökset, jotka koskevat tislattujen alkoholijuomien kuvausta, esittelyä ja merkintöjä, kun tislattuja alkoholijuomia pidetään sekoituksina (mixture) tai sekoitteina (blend).

| (15) | Vaikka on tärkeää varmistaa, että tislattujen alkoholijuomien kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä ilmoitettu kypsytysaika tai ikä määrittää yleensä ainoastaan nuorinta alkoholiainesosaa, jäsenvaltioissa käytössä olevien perinteisten vanhentamismenetelmien huomioon ottamiseksi delegoiduilla säädöksillä olisi voitava säätää poikkeuksesta tähän yleiseen sääntöön ja asianmukaisista valvontamekanismeista, joita sovelletaan perinteisellä dynaamisella vanhentamismenetelmällä nimeltä ”criaderas y solera” tai ”solera e criaderas” valmistettuun brandyyn. |
| --- | --- |

(15)

Vaikka on tärkeää varmistaa, että tislattujen alkoholijuomien kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä ilmoitettu kypsytysaika tai ikä määrittää yleensä ainoastaan nuorinta alkoholiainesosaa, jäsenvaltioissa käytössä olevien perinteisten vanhentamismenetelmien huomioon ottamiseksi delegoiduilla säädöksillä olisi voitava säätää poikkeuksesta tähän yleiseen sääntöön ja asianmukaisista valvontamekanismeista, joita sovelletaan perinteisellä dynaamisella vanhentamismenetelmällä nimeltä ”criaderas y solera” tai ”solera e criaderas” valmistettuun brandyyn.

| (16) | Oikeusvarmuuden vuoksi ja sen varmistamiseksi, että kuluttajat saavat asianmukaista tietoa, raaka-aineiden nimien tai adjektiivien käyttö tiettyjen tislattujen alkoholijuomien virallisina niminä ei saisi estää käyttämästä näitä raaka-aineiden nimiä tai adjektiiveja muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä. Samasta syystä saksan ilmaisun -”geist” käyttö tietyn tislattujen alkoholijuomien luokan virallisessa nimessä ei saisi estää kyseisen ilmaisun käyttöä muiden tislattujen alkoholijuomien virallista nimeä tai muiden alkoholijuomien nimeä täydentävänä kuvailevana nimenä edellyttäen, että tällainen käyttö ei johda kuluttajia harhaan. |
| --- | --- |

(16)

Oikeusvarmuuden vuoksi ja sen varmistamiseksi, että kuluttajat saavat asianmukaista tietoa, raaka-aineiden nimien tai adjektiivien käyttö tiettyjen tislattujen alkoholijuomien virallisina niminä ei saisi estää käyttämästä näitä raaka-aineiden nimiä tai adjektiiveja muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä. Samasta syystä saksan ilmaisun -”geist” käyttö tietyn tislattujen alkoholijuomien luokan virallisessa nimessä ei saisi estää kyseisen ilmaisun käyttöä muiden tislattujen alkoholijuomien virallista nimeä tai muiden alkoholijuomien nimeä täydentävänä kuvailevana nimenä edellyttäen, että tällainen käyttö ei johda kuluttajia harhaan.

| (17) | Sen varmistamiseksi, että kuluttajat saavat asianmukaista tietoa, ja laadukkaiden valmistusmenetelmien edistämiseksi minkä tahansa tislatun alkoholijuoman viralliseen nimeen olisi voitava lisätä ilmaisu ”kuiva” tai ”dry” eli joko asianomaisen jäsenvaltion kielelle tai kielille käännetty ilmaisu tai tässä asetuksessa kursiivilla merkityn mukaisesti ilmaisu, jota ei ole käännetty, jos kyseistä tislattua alkoholijuomaa ei ole makeutettu. Koska on kuitenkin noudatettava periaatetta, jonka mukaan elintarviketiedot eivät saa olla harhaanjohtavia eivätkä etenkään antaa ymmärtää, että elintarvikkeella on erityisiä ominaisuuksia siitä huolimatta, että tosiasiassa kaikilla samanlaisilla elintarvikkeilla on kyseiset ominaisuudet, tätä sääntöä ei olisi sovellettava tislattuihin alkoholijuomiin, joita ei tämän asetuksen mukaan saa makeuttaa edes maun pyöristämiseksi; tällaisia ovat erityisesti whisky tai whiskey. Tätä sääntöä ei olisi sovellettava myöskään giniin, tislattuun giniin ja London giniin, joihin olisi edelleen sovellettava makeuttamista ja merkintöjä koskevia erityissääntöjä. Lisäksi sellaisten liköörien merkinnöissä, joille on ominaista etenkin kirpeä, karvas, pistävä, kitkerä, hapan tai sitrushedelmän maku, olisi voitava mainita ilmaisu ”kuiva” tai ”dry” riippumatta siitä, kuinka paljon niitä on makeutettu. Tällainen merkintä ei todennäköisesti johda kuluttajia harhaan, koska likööreiltä vaaditaan tiettyä vähimmäissokeripitoisuutta. Tämän vuoksi olisi liköörien tapauksessa täsmennettävä, että ilmaisu ”kuiva” tai ”dry” ei tarkoita, että kyseistä tislattua alkoholijuomaa ei ole makeutettu. |
| --- | --- |

(17)

Sen varmistamiseksi, että kuluttajat saavat asianmukaista tietoa, ja laadukkaiden valmistusmenetelmien edistämiseksi minkä tahansa tislatun alkoholijuoman viralliseen nimeen olisi voitava lisätä ilmaisu ”kuiva” tai ”dry” eli joko asianomaisen jäsenvaltion kielelle tai kielille käännetty ilmaisu tai tässä asetuksessa kursiivilla merkityn mukaisesti ilmaisu, jota ei ole käännetty, jos kyseistä tislattua alkoholijuomaa ei ole makeutettu. Koska on kuitenkin noudatettava periaatetta, jonka mukaan elintarviketiedot eivät saa olla harhaanjohtavia eivätkä etenkään antaa ymmärtää, että elintarvikkeella on erityisiä ominaisuuksia siitä huolimatta, että tosiasiassa kaikilla samanlaisilla elintarvikkeilla on kyseiset ominaisuudet, tätä sääntöä ei olisi sovellettava tislattuihin alkoholijuomiin, joita ei tämän asetuksen mukaan saa makeuttaa edes maun pyöristämiseksi; tällaisia ovat erityisesti whisky tai whiskey. Tätä sääntöä ei olisi sovellettava myöskään giniin, tislattuun giniin ja London giniin, joihin olisi edelleen sovellettava makeuttamista ja merkintöjä koskevia erityissääntöjä. Lisäksi sellaisten liköörien merkinnöissä, joille on ominaista etenkin kirpeä, karvas, pistävä, kitkerä, hapan tai sitrushedelmän maku, olisi voitava mainita ilmaisu ”kuiva” tai ”dry” riippumatta siitä, kuinka paljon niitä on makeutettu. Tällainen merkintä ei todennäköisesti johda kuluttajia harhaan, koska likööreiltä vaaditaan tiettyä vähimmäissokeripitoisuutta. Tämän vuoksi olisi liköörien tapauksessa täsmennettävä, että ilmaisu ”kuiva” tai ”dry” ei tarkoita, että kyseistä tislattua alkoholijuomaa ei ole makeutettu.

| (18) | Jotta otettaisiin huomioon kuluttajien odotukset vodkaan käytettävistä raaka-aineista erityisesti perinteisissä vodkaa tuottavissa jäsenvaltioissa, olisi annettava asianmukaiset tiedot raaka-aineista, kun vodka on tuotettu muista maatalousperäisistä raaka-aineista kuin viljasta tai perunoista tai molemmista. |
| --- | --- |

(18)

Jotta otettaisiin huomioon kuluttajien odotukset vodkaan käytettävistä raaka-aineista erityisesti perinteisissä vodkaa tuottavissa jäsenvaltioissa, olisi annettava asianmukaiset tiedot raaka-aineista, kun vodka on tuotettu muista maatalousperäisistä raaka-aineista kuin viljasta tai perunoista tai molemmista.

| (19) | Jotta voidaan valvoa vanhentamismenetelmiä ja merkintäsääntöjä koskevan lainsäädännön soveltamista ja torjua petoksia, tislatun alkoholijuoman virallisen nimen ja kypsytysajan ilmoittamisesta sähköisissä hallinnollisissa asiakirjoissa olisi tehtävä pakollista. |
| --- | --- |

(19)

Jotta voidaan valvoa vanhentamismenetelmiä ja merkintäsääntöjä koskevan lainsäädännön soveltamista ja torjua petoksia, tislatun alkoholijuoman virallisen nimen ja kypsytysajan ilmoittamisesta sähköisissä hallinnollisissa asiakirjoissa olisi tehtävä pakollista.

| (20) | Joissakin tapauksissa elintarvikealan toimijat haluavat ilmoittaa sellaisen tislatun alkoholijuoman lähtöpaikan ja tavaramerkin, jolla ei ole maatieteellistä merkintää, kiinnittääkseen kuluttajien huomion tuotteensa ominaisuuksiin. Sen vuoksi olisi vahvistettava erityissäännökset, jotka koskevat alkuperämaan tai lähtöpaikan ilmoittamista tislattujen alkoholijuomien kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä. Lisäksi asetuksessa (EU) N:o 1169/2011 säädettyä velvollisuutta ilmoittaa pääainesosan alkuperämaa tai lähtöpaikka ei olisi sovellettava tislattujen alkoholijuomien tapauksessa, vaikka tislatun alkoholijuoman pääainesosan alkuperämaa tai lähtöpaikka ei olisi sama kuin kyseisen tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä ilmoitettu alkuperämaa tai lähtöpaikka. |
| --- | --- |

(20)

Joissakin tapauksissa elintarvikealan toimijat haluavat ilmoittaa sellaisen tislatun alkoholijuoman lähtöpaikan ja tavaramerkin, jolla ei ole maatieteellistä merkintää, kiinnittääkseen kuluttajien huomion tuotteensa ominaisuuksiin. Sen vuoksi olisi vahvistettava erityissäännökset, jotka koskevat alkuperämaan tai lähtöpaikan ilmoittamista tislattujen alkoholijuomien kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä. Lisäksi asetuksessa (EU) N:o 1169/2011 säädettyä velvollisuutta ilmoittaa pääainesosan alkuperämaa tai lähtöpaikka ei olisi sovellettava tislattujen alkoholijuomien tapauksessa, vaikka tislatun alkoholijuoman pääainesosan alkuperämaa tai lähtöpaikka ei olisi sama kuin kyseisen tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä ilmoitettu alkuperämaa tai lähtöpaikka.

| (21) | Tiettyjen tislattujen alkoholijuomien maineen suojaamiseksi olisi annettava säännökset virallisten nimien kääntämisestä, transkriboinnista ja translitteroinnista vientitarkoituksiin. |
| --- | --- |

(21)

Tiettyjen tislattujen alkoholijuomien maineen suojaamiseksi olisi annettava säännökset virallisten nimien kääntämisestä, transkriboinnista ja translitteroinnista vientitarkoituksiin.

| (22) | Jotta voidaan varmistaa, että tätä asetusta sovelletaan johdonmukaisesti, olisi vahvistettava tislattujen alkoholijuomien ja niiden valmistuksessa käytettävän etyylialkoholin analysoinnissa sovellettavat unionin vertailumenetelmät. |
| --- | --- |

(22)

Jotta voidaan varmistaa, että tätä asetusta sovelletaan johdonmukaisesti, olisi vahvistettava tislattujen alkoholijuomien ja niiden valmistuksessa käytettävän etyylialkoholin analysoinnissa sovellettavat unionin vertailumenetelmät.

| (23) | Lyijypohjaisten kapselien ja lyijypohjaisten kalvojen käyttö tislattujen alkoholijuomien säiliöiden sulkimien päällä olisi edelleen kiellettävä, jotta estettäisiin saastumisriski, jonka kapselien tai kalvojen joutuminen vahingossa kosketuksiin tuotteiden kanssa aiheuttaa, ja ympäristöriski, jonka kyseisistä kapseleista tai kalvoista peräisin olevat, lyijyä sisältävät jätteet aiheuttavat. |
| --- | --- |

(23)

Lyijypohjaisten kapselien ja lyijypohjaisten kalvojen käyttö tislattujen alkoholijuomien säiliöiden sulkimien päällä olisi edelleen kiellettävä, jotta estettäisiin saastumisriski, jonka kapselien tai kalvojen joutuminen vahingossa kosketuksiin tuotteiden kanssa aiheuttaa, ja ympäristöriski, jonka kyseisistä kapseleista tai kalvoista peräisin olevat, lyijyä sisältävät jätteet aiheuttavat.

| (24) | On tärkeää ottaa asianmukaisesti huomioon teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehty sopimus, jäljempänä ’TRIPS-sopimus’, ja erityisesti sen 22 ja 23 artikla, sekä tullitariffeja ja kauppaa koskeva yleissopimus, jäljempänä ’GATT-sopimus’, ja erityisesti sen kauttakulkuvapautta koskeva V artikla, jotka on hyväksytty neuvoston päätöksellä 94/800/EY (7). Jotta voidaan vahvistaa maantieteellisten merkintöjen suojaa ja tehostaa väärennösten torjuntaa, kyseistä suojaa olisi sovellettava näissä oikeudellisissa puitteissa myös unionin tullialueelle saapuviin tavaroihin, joita ei luovuteta vapaaseen liikkeeseen ja jotka asetetaan erityiseen tullimenettelyyn, kuten kauttakulkuun, varastointiin, erityiskäyttöön tai jalostukseen liittyvät menettelyt. |
| --- | --- |

(24)

On tärkeää ottaa asianmukaisesti huomioon teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehty sopimus, jäljempänä ’TRIPS-sopimus’, ja erityisesti sen 22 ja 23 artikla, sekä tullitariffeja ja kauppaa koskeva yleissopimus, jäljempänä ’GATT-sopimus’, ja erityisesti sen kauttakulkuvapautta koskeva V artikla, jotka on hyväksytty neuvoston päätöksellä 94/800/EY (7). Jotta voidaan vahvistaa maantieteellisten merkintöjen suojaa ja tehostaa väärennösten torjuntaa, kyseistä suojaa olisi sovellettava näissä oikeudellisissa puitteissa myös unionin tullialueelle saapuviin tavaroihin, joita ei luovuteta vapaaseen liikkeeseen ja jotka asetetaan erityiseen tullimenettelyyn, kuten kauttakulkuun, varastointiin, erityiskäyttöön tai jalostukseen liittyvät menettelyt.

| (25) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 1151/2012 (8) ei sovelleta tislattuihin alkoholijuomiin. Sen vuoksi olisi vahvistettava tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevat säännöt. Komission olisi rekisteröitävä maantieteelliset merkinnät. |
| --- | --- |

(25)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 1151/2012 (8) ei sovelleta tislattuihin alkoholijuomiin. Sen vuoksi olisi vahvistettava tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevat säännöt. Komission olisi rekisteröitävä maantieteelliset merkinnät.

| (26) | Olisi säädettävä menettelyistä unionin tai kolmannen maan maantieteellisten merkintöjen rekisteröimiseksi, muuttamiseksi ja mahdolliseksi peruuttamiseksi TRIPS-sopimuksen mukaisesti, ja samalla olisi ilman eri toimenpiteitä tunnustettava olemassa olevien unionissa suojattujen maantieteellisten merkintöjen asema. Jotta maantieteellisiä merkintöjä koskevat menettelysäännöt yhdenmukaistettaisiin kaikilla asianomaisilla aloilla, tällaisten tislattuja alkoholijuomia koskevien menettelyjen mallina olisi oltava asetuksessa (EU) N:o 1151/2012 säädetyt kattavammat ja laajalti käytetyt maataloustuotteita ja elintarvikkeita koskevat menettelyt siten, että samalla otetaan huomioon tislattujen alkoholijuomien erityispiirteet. Rekisteröintimenettelyjen yksinkertaistamiseksi ja sen varmistamiseksi, että tiedot ovat elintarvikealan toimijoiden ja kuluttajien saatavilla sähköisessä muodossa, olisi perustettava maantieteellisten merkintöjen sähköinen rekisteri. Asetuksen (EY) N:o 110/2008 mukaisesti suojattujen maantieteellisten merkintöjen olisi automaattisesti oltava suojattuja tämän asetuksen nojalla, ja ne olisi kirjattava sähköiseen rekisteriin. Komission olisi saatettava päätökseen asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteeseen III sisältyvien maantieteellisten merkintöjen tarkistaminen kyseisen asetuksen 20 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(26)

Olisi säädettävä menettelyistä unionin tai kolmannen maan maantieteellisten merkintöjen rekisteröimiseksi, muuttamiseksi ja mahdolliseksi peruuttamiseksi TRIPS-sopimuksen mukaisesti, ja samalla olisi ilman eri toimenpiteitä tunnustettava olemassa olevien unionissa suojattujen maantieteellisten merkintöjen asema. Jotta maantieteellisiä merkintöjä koskevat menettelysäännöt yhdenmukaistettaisiin kaikilla asianomaisilla aloilla, tällaisten tislattuja alkoholijuomia koskevien menettelyjen mallina olisi oltava asetuksessa (EU) N:o 1151/2012 säädetyt kattavammat ja laajalti käytetyt maataloustuotteita ja elintarvikkeita koskevat menettelyt siten, että samalla otetaan huomioon tislattujen alkoholijuomien erityispiirteet. Rekisteröintimenettelyjen yksinkertaistamiseksi ja sen varmistamiseksi, että tiedot ovat elintarvikealan toimijoiden ja kuluttajien saatavilla sähköisessä muodossa, olisi perustettava maantieteellisten merkintöjen sähköinen rekisteri. Asetuksen (EY) N:o 110/2008 mukaisesti suojattujen maantieteellisten merkintöjen olisi automaattisesti oltava suojattuja tämän asetuksen nojalla, ja ne olisi kirjattava sähköiseen rekisteriin. Komission olisi saatettava päätökseen asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteeseen III sisältyvien maantieteellisten merkintöjen tarkistaminen kyseisen asetuksen 20 artiklan mukaisesti.

| (27) | Johdonmukaisuuden varmistamiseksi elintarvikkeiden, viinien ja maustettujen viinituotteiden maantieteellisten merkintöihin sovellettavien sääntöjen kanssa, maantieteellisenä merkintänä rekisteröidyn tislattujen alkoholijuomien eritelmät sisältävää asiakirjaa olisi kutsuttava ’teknisen asiakirjan’ sijasta ’tuote-eritelmäksi’. Tekniset asiakirjat, jotka sisältyvät asetuksen (EY) N:o 110/2008 mukaisiin hakemuksiin, olisi katsottava tuote-eritelmiksi. |
| --- | --- |

(27)

Johdonmukaisuuden varmistamiseksi elintarvikkeiden, viinien ja maustettujen viinituotteiden maantieteellisten merkintöihin sovellettavien sääntöjen kanssa, maantieteellisenä merkintänä rekisteröidyn tislattujen alkoholijuomien eritelmät sisältävää asiakirjaa olisi kutsuttava ’teknisen asiakirjan’ sijasta ’tuote-eritelmäksi’. Tekniset asiakirjat, jotka sisältyvät asetuksen (EY) N:o 110/2008 mukaisiin hakemuksiin, olisi katsottava tuote-eritelmiksi.

| (28) | Tavaramerkkien ja tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen välistä suhdetta olisi selvennettävä epäämisen, mitätöimisen ja rinnakkaiskäytön osalta. Tällainen selventäminen ei saisi vaikuttaa kansallisen tason maantieteellisen merkinnän haltijoiden saamiin oikeuksiin eikä oikeuksiin, joiden olemassaolo perustuu kansainvälisiin sopimuksiin, joita jäsenvaltiot ovat tehneet ennen unionin suojajärjestelmän perustamista neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 (9) mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Tavaramerkkien ja tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen välistä suhdetta olisi selvennettävä epäämisen, mitätöimisen ja rinnakkaiskäytön osalta. Tällainen selventäminen ei saisi vaikuttaa kansallisen tason maantieteellisen merkinnän haltijoiden saamiin oikeuksiin eikä oikeuksiin, joiden olemassaolo perustuu kansainvälisiin sopimuksiin, joita jäsenvaltiot ovat tehneet ennen unionin suojajärjestelmän perustamista neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 (9) mukaisesti.

| (29) | Tislattujen alkoholijuomien alan maineen ja arvon ylläpitämiseksi on tärkeää säilyttää korkea laatutaso. Jäsenvaltioiden viranomaisten olisi oltava vastuussa sen varmistamisesta, että tämä laatutaso säilytetään tätä asetusta noudattamalla. Komission olisi voitava valvoa ja todentaa, että asetusta noudatetaan, jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano. Sen vuoksi komission ja jäsenvaltioiden olisi toimitettava toisilleen asiaankuuluvat tiedot. |
| --- | --- |

(29)

Tislattujen alkoholijuomien alan maineen ja arvon ylläpitämiseksi on tärkeää säilyttää korkea laatutaso. Jäsenvaltioiden viranomaisten olisi oltava vastuussa sen varmistamisesta, että tämä laatutaso säilytetään tätä asetusta noudattamalla. Komission olisi voitava valvoa ja todentaa, että asetusta noudatetaan, jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano. Sen vuoksi komission ja jäsenvaltioiden olisi toimitettava toisilleen asiaankuuluvat tiedot.

| (30) | Jäsenvaltioiden olisi laatupolitiikkaa soveltaessaan voitava antaa, erityisesti tislattujen alkoholijuomien korkean laatutason ja alan monipuolisuuden mahdollistamiseksi, tämän asetuksen säännöksiä tiukempia sääntöjä, jotka koskevat niiden alueella tuotettujen tislattujen alkoholijuomien tuotantoa, kuvausta, esittelyä ja merkintöjä. |
| --- | --- |

(30)

Jäsenvaltioiden olisi laatupolitiikkaa soveltaessaan voitava antaa, erityisesti tislattujen alkoholijuomien korkean laatutason ja alan monipuolisuuden mahdollistamiseksi, tämän asetuksen säännöksiä tiukempia sääntöjä, jotka koskevat niiden alueella tuotettujen tislattujen alkoholijuomien tuotantoa, kuvausta, esittelyä ja merkintöjä.

| (31) | Jotta voidaan ottaa huomioon kuluttajien muuttuvat tarpeet, teknologinen kehitys, asiaankuuluvien kansainvälisten standardien kehitys, tuotannon ja kaupan pitämisen taloudellisten edellytysten parantamistarve, perinteiset vanhentamismenetelmät ja tuojina olevien kolmansien maiden lainsäädäntö ja jotta voidaan turvata tuottajien ja elintarvikealan toimijoiden oikeutetut edut maantieteellisten merkintöjen suojaamisen suhteen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraavia: muutokset ja poikkeukset tislattuja alkoholijuomia koskeviin teknisiin määritelmiin ja vaatimuksiin, uusien makeuttavien tuotteiden hyväksyminen, brandyn kypsytysajan tai iän ilmoittamista koskevat poikkeukset ja vanhentamisprosessien valvonnasta vastaavien elinten julkisen rekisterin perustaminen, tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen sähköisen rekisterin perustaminen ja kyseisen rekisterin muotoa ja sisältöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt, maantieteellisen merkinnän suojahakemuksia ja alustavia kansallisia menettelyjä koskevat lisävaatimukset, komission suorittamat tutkimukset, vastaväitemenettely ja maantieteellisten merkintöjen peruuttaminen, tuote-eritelmän muuttamismenettelyn edellytykset ja vaatimukset sekä muutokset ja poikkeukset tiettyihin määritelmiin ja kuvausta, esittelyä ja merkintöjä koskeviin sääntöihin. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (10) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(31)

Jotta voidaan ottaa huomioon kuluttajien muuttuvat tarpeet, teknologinen kehitys, asiaankuuluvien kansainvälisten standardien kehitys, tuotannon ja kaupan pitämisen taloudellisten edellytysten parantamistarve, perinteiset vanhentamismenetelmät ja tuojina olevien kolmansien maiden lainsäädäntö ja jotta voidaan turvata tuottajien ja elintarvikealan toimijoiden oikeutetut edut maantieteellisten merkintöjen suojaamisen suhteen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraavia: muutokset ja poikkeukset tislattuja alkoholijuomia koskeviin teknisiin määritelmiin ja vaatimuksiin, uusien makeuttavien tuotteiden hyväksyminen, brandyn kypsytysajan tai iän ilmoittamista koskevat poikkeukset ja vanhentamisprosessien valvonnasta vastaavien elinten julkisen rekisterin perustaminen, tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen sähköisen rekisterin perustaminen ja kyseisen rekisterin muotoa ja sisältöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt, maantieteellisen merkinnän suojahakemuksia ja alustavia kansallisia menettelyjä koskevat lisävaatimukset, komission suorittamat tutkimukset, vastaväitemenettely ja maantieteellisten merkintöjen peruuttaminen, tuote-eritelmän muuttamismenettelyn edellytykset ja vaatimukset sekä muutokset ja poikkeukset tiettyihin määritelmiin ja kuvausta, esittelyä ja merkintöjä koskeviin sääntöihin. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (10) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (32) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee yhtenäisen asiakirjan julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä sekä päätöksiä nimen rekisteröinnistä maantieteellisenä merkintänä silloin, kun ei ole toimitettu vastaväiteilmoitusta tai tutkittavaksi otettavaa perusteltua vastaväitettä tai kun on toimitettu tutkittavaksi otettava perusteltu vastaväite ja asiasta on päästy sopimukseen. |
| --- | --- |

(32)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee yhtenäisen asiakirjan julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä sekä päätöksiä nimen rekisteröinnistä maantieteellisenä merkintänä silloin, kun ei ole toimitettu vastaväiteilmoitusta tai tutkittavaksi otettavaa perusteltua vastaväitettä tai kun on toimitettu tutkittavaksi otettava perusteltu vastaväite ja asiasta on päästy sopimukseen.

| (33) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee seuraavia: säännöt uusien makeuttavien tuotteiden käytöstä; tiedot, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava vanhentamisprosessien valvontaa varten nimetyistä elimistä; alkuperämaan tai lähtöpaikan ilmoittaminen tislattujen alkoholijuomien kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä; suojattuja maantieteellisiä merkintöjä koskevan unionin tunnuksen käyttö; yksityiskohtaiset tekniset säännöt etyylialkoholin, maatalousperäisten tisleiden ja tislattujen alkoholijuomien analysoinnissa sovellettavista unionin vertailumenetelmistä; maantieteellisten merkintöjen käyttöön liittyvien siirtymäkausien myöntäminen ja pidentäminen; hakemusten hylkääminen, kun rekisteröintiedellytyksiä ei täytetä jo ennen hakemuksen julkaisemista vastaväitemenettelyä varten; maantieteellisen merkinnän rekisteröinti tai vastaväitemenettelyä varten julkaistun rekisteröintihakemuksen hylkääminen, jos on esitetty vastaväite eikä asiasta ole päästy sopimukseen; tuote-eritelmään esitettyjen unionin muutosten hyväksyminen tai hylkääminen; maantieteellisen merkinnän rekisteröinnin peruuttamispyyntöjen hyväksyminen tai hylkääminen: tuote-eritelmän muoto sekä säännöt toimenpiteistä, jotka koskevat tuote-eritelmässä ilmoitettavia tietoja maantieteellisen alueen ja lopputuotteen välisestä yhteydestä; menettelyt, jotka liittyvät maantieteellisiä merkintöjä koskevien hakemusten, vastaväitteiden, muutoshakemusten ja muutosilmoitusten muotoon ja esittämiseen sekä maantieteellisten merkintöjen peruuttamista koskevaan prosessiin; jäsenvaltioiden suorittamat tarkastukset ja todentamiset sekä tämän asetuksen soveltamiseksi vaihdettavat tiedot. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (11) mukaisesti. |
| --- | --- |

(33)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee seuraavia: säännöt uusien makeuttavien tuotteiden käytöstä; tiedot, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava vanhentamisprosessien valvontaa varten nimetyistä elimistä; alkuperämaan tai lähtöpaikan ilmoittaminen tislattujen alkoholijuomien kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä; suojattuja maantieteellisiä merkintöjä koskevan unionin tunnuksen käyttö; yksityiskohtaiset tekniset säännöt etyylialkoholin, maatalousperäisten tisleiden ja tislattujen alkoholijuomien analysoinnissa sovellettavista unionin vertailumenetelmistä; maantieteellisten merkintöjen käyttöön liittyvien siirtymäkausien myöntäminen ja pidentäminen; hakemusten hylkääminen, kun rekisteröintiedellytyksiä ei täytetä jo ennen hakemuksen julkaisemista vastaväitemenettelyä varten; maantieteellisen merkinnän rekisteröinti tai vastaväitemenettelyä varten julkaistun rekisteröintihakemuksen hylkääminen, jos on esitetty vastaväite eikä asiasta ole päästy sopimukseen; tuote-eritelmään esitettyjen unionin muutosten hyväksyminen tai hylkääminen; maantieteellisen merkinnän rekisteröinnin peruuttamispyyntöjen hyväksyminen tai hylkääminen: tuote-eritelmän muoto sekä säännöt toimenpiteistä, jotka koskevat tuote-eritelmässä ilmoitettavia tietoja maantieteellisen alueen ja lopputuotteen välisestä yhteydestä; menettelyt, jotka liittyvät maantieteellisiä merkintöjä koskevien hakemusten, vastaväitteiden, muutoshakemusten ja muutosilmoitusten muotoon ja esittämiseen sekä maantieteellisten merkintöjen peruuttamista koskevaan prosessiin; jäsenvaltioiden suorittamat tarkastukset ja todentamiset sekä tämän asetuksen soveltamiseksi vaihdettavat tiedot. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (11) mukaisesti.

| (34) | Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen (12) täytäntöönpanon varmistamiseksi oli säädettävä poikkeuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/45/EY (13) liitteessä vahvistettuihin tislattujen alkoholijuomien nimellismääriin, jotta pannutislauksella tuotettu ja Japanissa pullotettu kertatislattu shochu voidaan saattaa unionin markkinoille perinteisissä japanilaisissa pulloko'oissa. Tämä poikkeus otettiin käyttöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1670 (14), ja sitä olisi sovellettava edelleen. |
| --- | --- |

(34)

Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen (12) täytäntöönpanon varmistamiseksi oli säädettävä poikkeuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/45/EY (13) liitteessä vahvistettuihin tislattujen alkoholijuomien nimellismääriin, jotta pannutislauksella tuotettu ja Japanissa pullotettu kertatislattu shochu voidaan saattaa unionin markkinoille perinteisissä japanilaisissa pulloko'oissa. Tämä poikkeus otettiin käyttöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1670 (14), ja sitä olisi sovellettava edelleen.

| (35) | Kun otetaan huomioon asetukseen (EY) N:o 110/2008 tarvittavien muutosten luonne ja laajuus, uusi oikeudellinen kehys on tarpeen oikeusvarmuuden, selkeyden ja avoimuuden parantamiseksi. Asetus (EY) N:o 110/2008 olisi siksi kumottava. |
| --- | --- |

(35)

Kun otetaan huomioon asetukseen (EY) N:o 110/2008 tarvittavien muutosten luonne ja laajuus, uusi oikeudellinen kehys on tarpeen oikeusvarmuuden, selkeyden ja avoimuuden parantamiseksi. Asetus (EY) N:o 110/2008 olisi siksi kumottava.

| (36) | Jotta suojeltaisiin asianomaisten tuottajien ja sidosryhmien oikeutettuja etuja hyötyä yhtenäisten asiakirjojen saamasta julkisuudesta uudessa oikeudellisessa kehyksessä, asetuksen (EY) N:o 110/2008 mukaisesti rekisteröityjä maantieteellisiä merkintöjä koskevat yhtenäiset asiakirjat olisi voitava julkaista asianomaisten jäsenvaltioiden pyynnöstä. |
| --- | --- |

(36)

Jotta suojeltaisiin asianomaisten tuottajien ja sidosryhmien oikeutettuja etuja hyötyä yhtenäisten asiakirjojen saamasta julkisuudesta uudessa oikeudellisessa kehyksessä, asetuksen (EY) N:o 110/2008 mukaisesti rekisteröityjä maantieteellisiä merkintöjä koskevat yhtenäiset asiakirjat olisi voitava julkaista asianomaisten jäsenvaltioiden pyynnöstä.

| (37) | Koska maantieteellisiä merkintöjä koskevat säännöt parantavat talouden toimijoiden suojaa, näitä sääntöjä olisi sovellettava kahden viikon kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta. Olisi kuitenkin otettava käyttöön asianmukaiset järjestelyt, jotta helpotettaisiin sujuvaa siirtymistä asetuksessa (EY) N:o 110/2008 säädetyistä säännöistä tässä asetuksessa säädettyihin sääntöihin. |
| --- | --- |

(37)

Koska maantieteellisiä merkintöjä koskevat säännöt parantavat talouden toimijoiden suojaa, näitä sääntöjä olisi sovellettava kahden viikon kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta. Olisi kuitenkin otettava käyttöön asianmukaiset järjestelyt, jotta helpotettaisiin sujuvaa siirtymistä asetuksessa (EY) N:o 110/2008 säädetyistä säännöistä tässä asetuksessa säädettyihin sääntöihin.

| (38) | Muiden kuin maantieteellisiä merkintöjä koskevien sääntöjen soveltamista varten olisi varmistettava, että varataan riittävästi aikaa asetuksessa (EY) N:o 110/2008 säädetyistä säännöistä tässä asetuksessa säädettyihin sääntöihin siirtymisen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

(38)

Muiden kuin maantieteellisiä merkintöjä koskevien sääntöjen soveltamista varten olisi varmistettava, että varataan riittävästi aikaa asetuksessa (EY) N:o 110/2008 säädetyistä säännöistä tässä asetuksessa säädettyihin sääntöihin siirtymisen helpottamiseksi.

| (39) | Tislattujen alkoholijuomien olemassa olevien varastojen kaupan pitäminen olisi edelleen sallittava tämän asetuksen soveltamispäivien jälkeen varastojen loppumiseen saakka, |
| --- | --- |

(39)

Tislattujen alkoholijuomien olemassa olevien varastojen kaupan pitäminen olisi edelleen sallittava tämän asetuksen soveltamispäivien jälkeen varastojen loppumiseen saakka,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

SOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄT JA TISLATTUJEN ALKOHOLIJUOMIEN LUOKAT

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat

| — | tislattujen alkoholijuomien määritelmiä, kuvausta, esittelyä, merkintöjä ja tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaamista; |
| --- | --- |

—

tislattujen alkoholijuomien määritelmiä, kuvausta, esittelyä, merkintöjä ja tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaamista;

| — | alkoholijuomien valmistuksessa käytettyjä etyylialkoholia ja tisleitä; ja |
| --- | --- |

—

alkoholijuomien valmistuksessa käytettyjä etyylialkoholia ja tisleitä; ja

| — | tislattujen alkoholijuomien virallisten nimien käyttöä muiden elintarvikkeiden kuin tislattujen alkoholijuomien esittelyssä ja merkinnöissä. |
| --- | --- |

—

tislattujen alkoholijuomien virallisten nimien käyttöä muiden elintarvikkeiden kuin tislattujen alkoholijuomien esittelyssä ja merkinnöissä.

2.   Tätä asetusta sovelletaan 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin, jotka saatetaan markkinoille unionissa – riippumatta siitä, onko ne tuotettu unionissa vai kolmansissa maissa – tai jotka tuotetaan unionissa vientiä varten.

3.   Maantieteellisten merkintöjen suojaamisen osalta tämän asetuksen III lukua sovelletaan myös unionin tullialueelle saapuviin tavaroihin, joita ei luovuteta vapaaseen liikkeeseen siellä.

2 artikla

Tislattujen alkoholijuomien määritelmä ja niitä koskevat vaatimukset

Tässä asetuksessa tislatulla alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholijuomaa, joka on seuraavien vaatimusten mukainen:

| a) | se on tarkoitettu nautittavaksi; |
| --- | --- |

a)

se on tarkoitettu nautittavaksi;

| b) | sillä on erityiset aistinvaraiset ominaisuudet; |
| --- | --- |

b)

sillä on erityiset aistinvaraiset ominaisuudet;

| c) | sen alkoholipitoisuus on vähintään 15 tilavuusprosenttia, lukuun ottamatta tislattuja alkoholijuomia, jotka ovat liitteessä I olevan luokan 39 vaatimusten mukaisia; |
| --- | --- |

c)

sen alkoholipitoisuus on vähintään 15 tilavuusprosenttia, lukuun ottamatta tislattuja alkoholijuomia, jotka ovat liitteessä I olevan luokan 39 vaatimusten mukaisia;

| d) | se on valmistettu joko






  i) | suoraan käyttäen yksin tai yhdistelmänä jotakin seuraavista menetelmistä:






  — | tislaamalla käymistuotteita lisättyjen aromien tai makua antavien elintarvikkeiden kanssa tai ilman niitä, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

se on valmistettu joko

i)

suoraan käyttäen yksin tai yhdistelmänä jotakin seuraavista menetelmistä:

—

tislaamalla käymistuotteita lisättyjen aromien tai makua antavien elintarvikkeiden kanssa tai ilman niitä,

| — | maseroimalla tai käsittelemällä vastaavasti kasviperäisiä aineita maatalousperäisessä etyylialkoholissa, maatalousperäisessä tisleessä tai tislatussa alkoholijuomassa tai näiden yhdistelmässä, |
| --- | --- |

—

maseroimalla tai käsittelemällä vastaavasti kasviperäisiä aineita maatalousperäisessä etyylialkoholissa, maatalousperäisessä tisleessä tai tislatussa alkoholijuomassa tai näiden yhdistelmässä,

| — | lisäämällä maatalousperäiseen etyylialkoholiin, maatalousperäiseen tisleeseen tai tislattuun alkoholijuomaan yksin tai yhdistelmänä jotakin seuraavista:






  — | aromit, joita käytetään asetuksen (EY) N:o 1334/2008 mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

—

lisäämällä maatalousperäiseen etyylialkoholiin, maatalousperäiseen tisleeseen tai tislattuun alkoholijuomaan yksin tai yhdistelmänä jotakin seuraavista:

—

aromit, joita käytetään asetuksen (EY) N:o 1334/2008 mukaisesti,

| — | väriaineet, joita käytetään asetuksen (EY) N:o 1333/2008 mukaisesti, |
| --- | --- |

—

väriaineet, joita käytetään asetuksen (EY) N:o 1333/2008 mukaisesti,

| — | muut sallitut ainesosat, joita käytetään asetusten (EY) N:o 1333/2008 ja (EY) N:o 1334/2008 mukaisesti, |
| --- | --- |

—

muut sallitut ainesosat, joita käytetään asetusten (EY) N:o 1333/2008 ja (EY) N:o 1334/2008 mukaisesti,

| — | makeuttavat tuotteet, |
| --- | --- |

—

makeuttavat tuotteet,

| — | muut maataloustuotteet, |
| --- | --- |

—

muut maataloustuotteet,

| — | elintarvikkeet, tai |
| --- | --- |

—

elintarvikkeet, tai

| ii) | lisäämällä jotakin seuraavista yksin tai yhdistelmänä:






  — | muut tislatut alkoholijuomat, |
| --- | --- | --- |

ii)

lisäämällä jotakin seuraavista yksin tai yhdistelmänä:

—

muut tislatut alkoholijuomat,

| — | maatalousperäinen etyylialkoholi, |
| --- | --- |

—

maatalousperäinen etyylialkoholi,

| — | maatalousperäiset tisleet, |
| --- | --- |

—

maatalousperäiset tisleet,

| — | muut elintarvikkeet; |
| --- | --- |

—

muut elintarvikkeet;

| e) | se ei kuulu CN-koodiin 2203, 2204, 2205, 2206 eikä 2207; |
| --- | --- |

e)

se ei kuulu CN-koodiin 2203, 2204, 2205, 2206 eikä 2207;

| f) | jos sen valmistuksessa on lisätty vettä, joka voi olla tislattua, demineralisoitua, ionivaihdettua tai pehmennettyä:






  i) | kyseisen veden laatu on neuvoston direktiivin 98/83/EY (15) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/54/EY (16) mukainen; ja |
| --- | --- | --- |

f)

jos sen valmistuksessa on lisätty vettä, joka voi olla tislattua, demineralisoitua, ionivaihdettua tai pehmennettyä:

i)

kyseisen veden laatu on neuvoston direktiivin 98/83/EY (15) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/54/EY (16) mukainen; ja

15

16

| ii) | tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuus on veden lisäämisen jälkeen yhä tämän artiklan c alakohdassa säädetyn tai liitteessä I asianomaisen tislattujen alkoholijuomien luokan osalta säädetyn, tilavuusprosentteina ilmaistun vähimmäisalkoholipitoisuuden mukainen. |
| --- | --- |

ii)

tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuus on veden lisäämisen jälkeen yhä tämän artiklan c alakohdassa säädetyn tai liitteessä I asianomaisen tislattujen alkoholijuomien luokan osalta säädetyn, tilavuusprosentteina ilmaistun vähimmäisalkoholipitoisuuden mukainen.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’virallisella nimellä’ asetuksen (EU) N:o 1169/2011 2 artiklan 2 kohdan n alakohdassa tarkoitettua nimeä, jolla tislattu alkoholijuoma saatetaan markkinoille; |
| --- | --- |

1)

’virallisella nimellä’ asetuksen (EU) N:o 1169/2011 2 artiklan 2 kohdan n alakohdassa tarkoitettua nimeä, jolla tislattu alkoholijuoma saatetaan markkinoille;

| 2) | ’yhdistetyllä ilmaisulla’ alkoholijuoman kuvauksen, esittelyn ja merkintöjen ollessa kyseessä joko liitteessä I olevan tislattujen alkoholijuomien luokkien kyseisessä luokassa säädetyn virallisen nimen tai tislatun alkoholijuoman, josta kaikki lopputuotteen alkoholi on peräisin, maantieteellisen merkinnän ja jonkin tai joidenkin seuraavista yhdistelmää:






  a) | yhden tai useamman sellaisen elintarvikkeen nimi, joka ei ole alkoholijuoma ja jota ei ole käytetty kyseisen tislatun alkoholijuoman valmistukseen liitteen I mukaisesti, tai kyseisistä nimistä johdetut adjektiivit; |
| --- | --- | --- |

2)

’yhdistetyllä ilmaisulla’ alkoholijuoman kuvauksen, esittelyn ja merkintöjen ollessa kyseessä joko liitteessä I olevan tislattujen alkoholijuomien luokkien kyseisessä luokassa säädetyn virallisen nimen tai tislatun alkoholijuoman, josta kaikki lopputuotteen alkoholi on peräisin, maantieteellisen merkinnän ja jonkin tai joidenkin seuraavista yhdistelmää:

a)

yhden tai useamman sellaisen elintarvikkeen nimi, joka ei ole alkoholijuoma ja jota ei ole käytetty kyseisen tislatun alkoholijuoman valmistukseen liitteen I mukaisesti, tai kyseisistä nimistä johdetut adjektiivit;

| b) | ilmaisu ”likööri” tai ”cream”; |
| --- | --- |

b)

ilmaisu ”likööri” tai ”cream”;

cream

| 3) | ’viittauksella’ liitteessä I olevissa tislattujen alkoholijuomien luokissa säädettyyn yhteen tai useampaan viralliseen nimeen tai yhteen tai useampaan tislattujen alkoholijuomien maantieteellisiin merkintöihin tehtyä suoraa tai välillistä viittausta, joka on muu kuin yhdistetyssä ilmaisussa tai 13 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuissa ainesosaluetteloissa oleva maininta, seuraavien kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä:






  a) | muu elintarvike kuin tislattu alkoholijuoma; tai |
| --- | --- | --- |

3)

’viittauksella’ liitteessä I olevissa tislattujen alkoholijuomien luokissa säädettyyn yhteen tai useampaan viralliseen nimeen tai yhteen tai useampaan tislattujen alkoholijuomien maantieteellisiin merkintöihin tehtyä suoraa tai välillistä viittausta, joka on muu kuin yhdistetyssä ilmaisussa tai 13 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuissa ainesosaluetteloissa oleva maininta, seuraavien kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä:

a)

muu elintarvike kuin tislattu alkoholijuoma; tai

| b) | tislattu alkoholijuoma, joka on liitteessä I olevien luokkien 33–40 vaatimusten mukainen; |
| --- | --- |

b)

tislattu alkoholijuoma, joka on liitteessä I olevien luokkien 33–40 vaatimusten mukainen;

| 4) | ’maantieteellisellä merkinnällä’ mainintaa, joka osoittaa tislatun alkoholijuoman olevan peräisin tietyltä maan alueelta taikka tietyltä kyseisen alueen seudulta tai paikkakunnalta, jos kyseisen tislatun alkoholijuoman tunnettu laatu, maine tai muu ominaisuus liittyy olennaisella tavalla tislatun alkoholijuoman maantieteelliseen alkuperään; |
| --- | --- |

4)

’maantieteellisellä merkinnällä’ mainintaa, joka osoittaa tislatun alkoholijuoman olevan peräisin tietyltä maan alueelta taikka tietyltä kyseisen alueen seudulta tai paikkakunnalta, jos kyseisen tislatun alkoholijuoman tunnettu laatu, maine tai muu ominaisuus liittyy olennaisella tavalla tislatun alkoholijuoman maantieteelliseen alkuperään;

| 5) | ’tuote-eritelmällä’ maantieteellisen merkinnän suojahakemukseen liitettyä asiakirjaa, joka sisältää eritelmän, jonka mukainen tislatun alkoholijuoman on oltava ja josta asetuksessa (EY) N:o 110/2008 käytettiin nimitystä ’tekninen asiakirja’; |
| --- | --- |

5)

’tuote-eritelmällä’ maantieteellisen merkinnän suojahakemukseen liitettyä asiakirjaa, joka sisältää eritelmän, jonka mukainen tislatun alkoholijuoman on oltava ja josta asetuksessa (EY) N:o 110/2008 käytettiin nimitystä ’tekninen asiakirja’;

| 6) | ’ryhmällä’ asianomaisten tislattujen alkoholijuomien parissa työskentelevistä tuottajista tai jalostajista pääasiassa koostuvaa järjestöä sen oikeudellisesta muodosta riippumatta; |
| --- | --- |

6)

’ryhmällä’ asianomaisten tislattujen alkoholijuomien parissa työskentelevistä tuottajista tai jalostajista pääasiassa koostuvaa järjestöä sen oikeudellisesta muodosta riippumatta;

| 7) | ’yleisnimellä’ tislatun alkoholijuoman nimeä, josta on tullut geneerinen ja unionissa yleisesti käytetty tislatun alkoholijuoman nimi siitä huolimatta, että se liittyy paikkaan tai seutuun, jossa kyseistä tislattua alkoholijuomaa alun perin tuotettiin tai pidettiin kaupan; |
| --- | --- |

7)

’yleisnimellä’ tislatun alkoholijuoman nimeä, josta on tullut geneerinen ja unionissa yleisesti käytetty tislatun alkoholijuoman nimi siitä huolimatta, että se liittyy paikkaan tai seutuun, jossa kyseistä tislattua alkoholijuomaa alun perin tuotettiin tai pidettiin kaupan;

| 8) | ’visuaalisella kentällä’ asetuksen (EY) N:o 1169/2011 2 artiklan 2 kohdan k alakohdassa määriteltyä nähtävissä olevaa kenttää; |
| --- | --- |

8)

’visuaalisella kentällä’ asetuksen (EY) N:o 1169/2011 2 artiklan 2 kohdan k alakohdassa määriteltyä nähtävissä olevaa kenttää;

| 9) | ’sekoittamisella’ (to mix) sellaisen tislatun alkoholijuoman, joka vastaa joko jotain liitteessä I olevaa tislattujen alkoholijuomien luokkaa tai jotain maantieteellistä merkintää, yhdistämistä yhden tai useamman seuraavista kanssa:






  a) | muut tislatut alkoholijuomat, jotka eivät kuulu samaan liitteessä I olevaan tislattujen alkoholijuomien luokkaan; |
| --- | --- | --- |

9)

’sekoittamisella’ (to mix) sellaisen tislatun alkoholijuoman, joka vastaa joko jotain liitteessä I olevaa tislattujen alkoholijuomien luokkaa tai jotain maantieteellistä merkintää, yhdistämistä yhden tai useamman seuraavista kanssa:

a)

muut tislatut alkoholijuomat, jotka eivät kuulu samaan liitteessä I olevaan tislattujen alkoholijuomien luokkaan;

| b) | maatalousperäiset tisleet; |
| --- | --- |

b)

maatalousperäiset tisleet;

| c) | maatalousperäinen etyylialkoholi; |
| --- | --- |

c)

maatalousperäinen etyylialkoholi;

| 10) | ’sekoituksella’ (mixture) tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu sekoittamalla (mixing); |
| --- | --- |

10)

’sekoituksella’ (mixture) tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu sekoittamalla (mixing);

| 11) | ’sekoittamisella’ (to blend) kahden tai useamman sellaisen samaan luokkaan kuuluvan tislatun alkoholijuoman yhdistämistä, joiden koostumukset ovat erotettavissa toisistaan vain vähän yhden tai useamman seuraavan tekijän osalta:






  a) | valmistusmenetelmä; |
| --- | --- | --- |

11)

’sekoittamisella’ (to blend) kahden tai useamman sellaisen samaan luokkaan kuuluvan tislatun alkoholijuoman yhdistämistä, joiden koostumukset ovat erotettavissa toisistaan vain vähän yhden tai useamman seuraavan tekijän osalta:

a)

valmistusmenetelmä;

| b) | käytetyt tislauslaitteistot; |
| --- | --- |

b)

käytetyt tislauslaitteistot;

| c) | kypsytys- tai vanhentamisaika; |
| --- | --- |

c)

kypsytys- tai vanhentamisaika;

| d) | maantieteellinen tuotantoalue; |
| --- | --- |

d)

maantieteellinen tuotantoalue;

tällä tavoin valmistettu tislattu alkoholijuoma kuuluu samaan tislatun alkoholijuoman luokkaan kuin alkuperäiset tislatut alkoholijuomat ennen sekoittamista;

| 12) | ’sekoitteella’ (blend) tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu sekoittamalla (blending). |
| --- | --- |

12)

’sekoitteella’ (blend) tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu sekoittamalla (blending).

4 artikla

Tekniset määritelmät ja vaatimukset

Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia teknisiä määritelmiä ja vaatimuksia:

| 1) | ’kuvauksella’ tarkoitetaan tislatun alkoholijuoman merkinnöissä, esittelyssä ja pakkauksessa, sen kuljetuksen mukana seuraavissa asiakirjoissa, kaupallisissa asiakirjoissa, erityisesti kauppalaskuissa ja lähetysluetteloissa, ja sen mainonnassa käytettyjä ilmaisuja; |
| --- | --- |

1)

’kuvauksella’ tarkoitetaan tislatun alkoholijuoman merkinnöissä, esittelyssä ja pakkauksessa, sen kuljetuksen mukana seuraavissa asiakirjoissa, kaupallisissa asiakirjoissa, erityisesti kauppalaskuissa ja lähetysluetteloissa, ja sen mainonnassa käytettyjä ilmaisuja;

| 2) | ’esittelyllä’ tarkoitetaan ilmaisuja, joita käytetään tuotteen merkinnöissä ja pakkauksessa sekä mainonnassa ja myynninedistämisessä, kuvissa tai vastaavissa ja säiliöissä, mukaan lukien pullot ja sulkimet; |
| --- | --- |

2)

’esittelyllä’ tarkoitetaan ilmaisuja, joita käytetään tuotteen merkinnöissä ja pakkauksessa sekä mainonnassa ja myynninedistämisessä, kuvissa tai vastaavissa ja säiliöissä, mukaan lukien pullot ja sulkimet;

| 3) | ’merkinnöillä’ tarkoitetaan tuotteeseen liittyvää mainintaa, tietoa, tavaramerkkiä, kaupallista merkkiä, kuvaa tai tunnusta, joka on tehty mihin tahansa tällaista tuotetta seuraavaan tai siihen viittaavaan pakkaukseen, asiakirjaan, tiedotteeseen, etikettiin, renkaaseen tai kaulukseen; |
| --- | --- |

3)

’merkinnöillä’ tarkoitetaan tuotteeseen liittyvää mainintaa, tietoa, tavaramerkkiä, kaupallista merkkiä, kuvaa tai tunnusta, joka on tehty mihin tahansa tällaista tuotetta seuraavaan tai siihen viittaavaan pakkaukseen, asiakirjaan, tiedotteeseen, etikettiin, renkaaseen tai kaulukseen;

| 4) | ’etiketillä’ tarkoitetaan mitä tahansa elintarvikkeen pakkaukseen tai säiliöön kirjoitettua, painettua, kaavaimella tehtyä, leimattua, kohokuvioitua, kuvioitua tai liitettyä lappua, merkkiä, kuvaa tai muuta kuvausta; |
| --- | --- |

4)

’etiketillä’ tarkoitetaan mitä tahansa elintarvikkeen pakkaukseen tai säiliöön kirjoitettua, painettua, kaavaimella tehtyä, leimattua, kohokuvioitua, kuvioitua tai liitettyä lappua, merkkiä, kuvaa tai muuta kuvausta;

| 5) | ’pakkauksella’ tarkoitetaan suojakääreitä, pahvi- ja puulaatikoita, säiliöitä ja pulloja, joita käytetään tislattujen alkoholijuomien kuljetukseen tai myyntiin; |
| --- | --- |

5)

’pakkauksella’ tarkoitetaan suojakääreitä, pahvi- ja puulaatikoita, säiliöitä ja pulloja, joita käytetään tislattujen alkoholijuomien kuljetukseen tai myyntiin;

| 6) | ’tislauksella’ tarkoitetaan lämpökäsittelyyn perustuvaa erottelumenetelmää, johon kuuluu yksi tai useampi erotteluvaihe ja jonka tarkoituksena on tuottaa tiettyjä aistinvaraisia ominaisuuksia ja/tai nostaa alkoholipitoisuutta, riippumatta siitä, suoritetaanko kyseiset vaiheet normaalipaineessa vai tyhjiössä käytetystä tislauslaitteesta johtuen; tislaus voi olla kertatislausta, moninkertaista tislausta tai uudelleentislausta; |
| --- | --- |

6)

’tislauksella’ tarkoitetaan lämpökäsittelyyn perustuvaa erottelumenetelmää, johon kuuluu yksi tai useampi erotteluvaihe ja jonka tarkoituksena on tuottaa tiettyjä aistinvaraisia ominaisuuksia ja/tai nostaa alkoholipitoisuutta, riippumatta siitä, suoritetaanko kyseiset vaiheet normaalipaineessa vai tyhjiössä käytetystä tislauslaitteesta johtuen; tislaus voi olla kertatislausta, moninkertaista tislausta tai uudelleentislausta;

| 7) | ’maatalousperäisellä tisleellä’ tarkoitetaan alkoholipitoista nestettä, joka on valmistettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä I luetelluista maataloustuotteista ja alkoholikäymisen jälkeen tislattu, jolla ei ole etyylialkoholin ominaisuuksia ja jolla on edelleen käytetyistä raaka-aineista peräisin oleva aromi ja maku; |
| --- | --- |

7)

’maatalousperäisellä tisleellä’ tarkoitetaan alkoholipitoista nestettä, joka on valmistettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä I luetelluista maataloustuotteista ja alkoholikäymisen jälkeen tislattu, jolla ei ole etyylialkoholin ominaisuuksia ja jolla on edelleen käytetyistä raaka-aineista peräisin oleva aromi ja maku;

| 8) | ’makeuttamisella’ tarkoitetaan yhden tai useamman makeuttavan tuotteen käyttämistä tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa; |
| --- | --- |

8)

’makeuttamisella’ tarkoitetaan yhden tai useamman makeuttavan tuotteen käyttämistä tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa;

| 9) | ’makeuttavalla tuotteella’ tarkoitetaan seuraavia:






  a) | puolivalkoinen sokeri, valkoinen sokeri, erikoisvalkoinen sokeri, dekstroosi, fruktoosi, tärkkelyssiirappi, sokeriliuos, inverttisokeriliuos ja inverttisokerisiirappi, sellaisina kuin ne määritellään neuvoston direktiivin 2001/111/EY (17) liitteessä olevassa A osassa; |
| --- | --- | --- |

9)

’makeuttavalla tuotteella’ tarkoitetaan seuraavia:

a)

puolivalkoinen sokeri, valkoinen sokeri, erikoisvalkoinen sokeri, dekstroosi, fruktoosi, tärkkelyssiirappi, sokeriliuos, inverttisokeriliuos ja inverttisokerisiirappi, sellaisina kuin ne määritellään neuvoston direktiivin 2001/111/EY (17) liitteessä olevassa A osassa;

17

| b) | puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu, tiivistetty rypäleen puristemehu ja tuore rypäleen puristemehu; |
| --- | --- |

b)

puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu, tiivistetty rypäleen puristemehu ja tuore rypäleen puristemehu;

| c) | poltettu sokeri, joka valmistetaan sakkaroosista pelkästään kuumentamalla sitä valvotuissa olosuhteissa ilman emäksiä, mineraalihappoja tai muita kemiallisia lisäaineita; |
| --- | --- |

c)

poltettu sokeri, joka valmistetaan sakkaroosista pelkästään kuumentamalla sitä valvotuissa olosuhteissa ilman emäksiä, mineraalihappoja tai muita kemiallisia lisäaineita;

| d) | hunaja sellaisena kuin se määritellään neuvoston direktiivin 2001/110/EY (18) liitteessä I olevassa 1 osassa; |
| --- | --- |

d)

hunaja sellaisena kuin se määritellään neuvoston direktiivin 2001/110/EY (18) liitteessä I olevassa 1 osassa;

18

| e) | johanneksenleipäpuusiirappi; |
| --- | --- |

e)

johanneksenleipäpuusiirappi;

| f) | muu luonnollinen hiilihydraatti, jolla on samanlainen vaikutus kuin a–e alakohdassa tarkoitetuilla tuotteilla. |
| --- | --- |

f)

muu luonnollinen hiilihydraatti, jolla on samanlainen vaikutus kuin a–e alakohdassa tarkoitetuilla tuotteilla.

| 10) | ’alkoholin lisäämisellä’ tarkoitetaan maatalousperäisen etyylialkoholin tai maatalousperäisten tisleiden tai näiden molempien lisäämistä tislattuun alkoholijuomaan; tällaiseen lisäämiseen ei lueta alkoholin käyttöä tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa käytettävien väriaineiden, aromien tai muiden sallittujen ainesosien laimentamiseen tai liuottamiseen; |
| --- | --- |

10)

’alkoholin lisäämisellä’ tarkoitetaan maatalousperäisen etyylialkoholin tai maatalousperäisten tisleiden tai näiden molempien lisäämistä tislattuun alkoholijuomaan; tällaiseen lisäämiseen ei lueta alkoholin käyttöä tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa käytettävien väriaineiden, aromien tai muiden sallittujen ainesosien laimentamiseen tai liuottamiseen;

| 11) | ’kypsytyksellä’ tai ’vanhentamisella’ tarkoitetaan tislatun alkoholijuoman säilyttämistä tietyn aikaa tarkoituksenmukaisissa säiliöissä, jotta kyseisessä tislatussa alkoholijuomassa voi tapahtua sen erityisominaisuuksiin vaikuttavia luonnollisia reaktioita; |
| --- | --- |

11)

’kypsytyksellä’ tai ’vanhentamisella’ tarkoitetaan tislatun alkoholijuoman säilyttämistä tietyn aikaa tarkoituksenmukaisissa säiliöissä, jotta kyseisessä tislatussa alkoholijuomassa voi tapahtua sen erityisominaisuuksiin vaikuttavia luonnollisia reaktioita;

| 12) | ’maustamisella’ tarkoitetaan aromien tai makua antavien elintarvikkeiden lisäämistä tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa yhdellä tai useammalla seuraavista prosesseista: alkoholin lisääminen, hauduttaminen, maserointi, alkoholikäyminen tai alkoholin tislaus yhdessä aromien tai makua antavien elintarvikkeiden kanssa; |
| --- | --- |

12)

’maustamisella’ tarkoitetaan aromien tai makua antavien elintarvikkeiden lisäämistä tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa yhdellä tai useammalla seuraavista prosesseista: alkoholin lisääminen, hauduttaminen, maserointi, alkoholikäyminen tai alkoholin tislaus yhdessä aromien tai makua antavien elintarvikkeiden kanssa;

| 13) | ’aromilla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määriteltyä aromia; |
| --- | --- |

13)

’aromilla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määriteltyä aromia;

| 14) | ’aromiaineella’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määriteltyä aromiainetta; |
| --- | --- |

14)

’aromiaineella’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määriteltyä aromiainetta;

| 15) | ’luontaisella aromiaineella’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyä luontaista aromiainetta; |
| --- | --- |

15)

’luontaisella aromiaineella’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyä luontaista aromiainetta;

| 16) | ’aromivalmisteella’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008 3 artiklan 2 kohdan d alakohdassa määriteltyä aromivalmistetta; |
| --- | --- |

16)

’aromivalmisteella’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008 3 artiklan 2 kohdan d alakohdassa määriteltyä aromivalmistetta;

| 17) | ’muulla aromilla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008 3 artiklan 2 kohdan h alakohdassa määriteltyä muuta aromia; |
| --- | --- |

17)

’muulla aromilla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008 3 artiklan 2 kohdan h alakohdassa määriteltyä muuta aromia;

| 18) | ’makua antavalla elintarvikkeella’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (19) 2 artiklassa määriteltyä elintarviketta, jota käytetään tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa pääasiassa tislattujen alkoholijuomien maustamistarkoituksessa; |
| --- | --- |

18)

’makua antavalla elintarvikkeella’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (19) 2 artiklassa määriteltyä elintarviketta, jota käytetään tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa pääasiassa tislattujen alkoholijuomien maustamistarkoituksessa;

19

| 19) | ’värjäämisellä’ tarkoitetaan yhden tai useamman väriaineen käyttämistä tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa; |
| --- | --- |

19)

’värjäämisellä’ tarkoitetaan yhden tai useamman väriaineen käyttämistä tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa;

| 20) | ’väriaineilla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä I olevassa 2 kohdassa määriteltyjä väriaineita; |
| --- | --- |

20)

’väriaineilla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä I olevassa 2 kohdassa määriteltyjä väriaineita;

| 21) | ’sokerikulöörillä’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II olevassa B osassa tarkoitettua elintarvikelisäainetta, joka vastaa E-koodeja E 150a, E 150b, E 150c tai E 150d ja viittaa voimakkuudeltaan vaihtelevan ruskean värisiin värjäämistarkoituksessa käytettäviin tuotteisiin; se ei vastaa sokerimaista aromaattista tuotetta, joka saadaan kuumentamalla sokeria ja jota käytetään maustamistarkoituksessa; |
| --- | --- |

21)

’sokerikulöörillä’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II olevassa B osassa tarkoitettua elintarvikelisäainetta, joka vastaa E-koodeja E 150a, E 150b, E 150c tai E 150d ja viittaa voimakkuudeltaan vaihtelevan ruskean värisiin värjäämistarkoituksessa käytettäviin tuotteisiin; se ei vastaa sokerimaista aromaattista tuotetta, joka saadaan kuumentamalla sokeria ja jota käytetään maustamistarkoituksessa;

| 22) | ’muilla sallituilla ainesosilla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008 mukaisesti sallittuja elintarvikkeiden ainesosia, joilla on aromaattisia ominaisuuksia, ja asetuksen (EY) N:o 1333/2008 mukaisesti sallittuja muita elintarvikelisäaineita kuin väriaineita; |
| --- | --- |

22)

’muilla sallituilla ainesosilla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008 mukaisesti sallittuja elintarvikkeiden ainesosia, joilla on aromaattisia ominaisuuksia, ja asetuksen (EY) N:o 1333/2008 mukaisesti sallittuja muita elintarvikelisäaineita kuin väriaineita;

| 23) | ’alkoholipitoisuudella tilavuusprosentteina’ tarkoitetaan tuotteen sisältämän puhtaan, 20 °C:n lämpötilassa mitatun alkoholin tilavuuden suhdetta kyseisen tuotteen kokonaistilavuuteen samassa lämpötilassa; |
| --- | --- |

23)

’alkoholipitoisuudella tilavuusprosentteina’ tarkoitetaan tuotteen sisältämän puhtaan, 20 °C:n lämpötilassa mitatun alkoholin tilavuuden suhdetta kyseisen tuotteen kokonaistilavuuteen samassa lämpötilassa;

| 24) | ’haihtuvien aineiden pitoisuudella’ tarkoitetaan muiden haihtuvien aineiden kuin etyylialkoholin ja metanolin määrää yksinomaan tislaamalla valmistetussa tislatussa alkoholijuomassa. |
| --- | --- |

24)

’haihtuvien aineiden pitoisuudella’ tarkoitetaan muiden haihtuvien aineiden kuin etyylialkoholin ja metanolin määrää yksinomaan tislaamalla valmistetussa tislatussa alkoholijuomassa.

5 artikla

Maatalousperäisen etyylialkoholin määritelmä ja sitä koskevat vaatimukset

Tässä asetuksessa maatalousperäisellä etyylialkoholilla tarkoitetaan nestettä, joka on seuraavien vaatimusten mukainen:

| a) | se on valmistettu yksinomaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä I luetelluista tuotteista; |
| --- | --- |

a)

se on valmistettu yksinomaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä I luetelluista tuotteista;

| b) | sillä ei ole muuta havaittavaa makua kuin sen valmistuksessa käytetyistä raaka-aineista peräisin oleva maku; |
| --- | --- |

b)

sillä ei ole muuta havaittavaa makua kuin sen valmistuksessa käytetyistä raaka-aineista peräisin oleva maku;

| c) | sen vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on 96,0; |
| --- | --- |

c)

sen vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on 96,0;

| d) | sen jäämien enimmäispitoisuudet eivät ylitä seuraavia:






  i) | kokonaishappopitoisuus (ilmaistuna etikkahappona): 1,5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; |
| --- | --- | --- |

d)

sen jäämien enimmäispitoisuudet eivät ylitä seuraavia:

i)

kokonaishappopitoisuus (ilmaistuna etikkahappona): 1,5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

| ii) | esterit (ilmaistuna etyyliasetaattina): 1,3 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; |
| --- | --- |

ii)

esterit (ilmaistuna etyyliasetaattina): 1,3 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

| iii) | aldehydit (ilmaistuna asetaldehydinä): 0,5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; |
| --- | --- |

iii)

aldehydit (ilmaistuna asetaldehydinä): 0,5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

| iv) | korkeammat alkoholit (ilmaistuna 2-metyyli-1-propanolina): 0,5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; |
| --- | --- |

iv)

korkeammat alkoholit (ilmaistuna 2-metyyli-1-propanolina): 0,5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

| v) | metanoli: 30 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; |
| --- | --- |

v)

metanoli: 30 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

| vi) | kuiva-aine: 1,5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; |
| --- | --- |

vi)

kuiva-aine: 1,5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

| vii) | haihtuvat typpeä sisältävät emäkset (ilmaistuna typpenä): 0,1 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; |
| --- | --- |

vii)

haihtuvat typpeä sisältävät emäkset (ilmaistuna typpenä): 0,1 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

| viii) | furfuraali: ei havaittavissa. |
| --- | --- |

viii)

furfuraali: ei havaittavissa.

6 artikla

Alkoholijuomissa käytetyt etyylialkoholi ja tisleet

1.   Tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa käytettävien etyylialkoholin ja tisleiden on oltava yksinomaan maatalousperäisiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä I tarkoitetussa merkityksessä.

2.   Alkoholijuomien valmistuksessa käytettävien väriaineiden, aromien tai muiden sallittujen ainesosien laimentamiseen tai liuottamiseen ei saa käyttää muuta alkoholia kuin maatalousperäistä etyylialkoholia, maatalousperäistä tislettä tai liitteessä I oleviin luokkiin 1–14 kuuluvia tislattuja alkoholijuomia. Tällaista alkoholia saa käyttää väriaineiden, aromien tai muiden sallittujen ainesosien laimentamiseen tai liuottamiseen vain sen verran kuin kyseiseen tarkoitukseen välttämättä tarvitaan.

3.   Alkoholijuomat eivät saa sisältää synteettistä alkuperää olevaa alkoholia eivätkä muuta alkoholia, joka ei ole maatalousperäistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä I tarkoitetussa merkityksessä.

7 artikla

Tislattujen alkoholijuomien luokat

1.   Tislatut alkoholijuomat on sijoitettava luokkiin tässä artiklassa säädettyjen yleisten sääntöjen ja liitteessä I vahvistettujen erityissääntöjen mukaisesti.

2.   Rajoittamatta liitteessä I olevien tislattujen alkoholijuomien luokkien 1–14 osalta vahvistettujen erityissääntöjen soveltamista, kyseisiin luokkiin kuuluvien tislattujen alkoholijuomien on oltava seuraavien vaatimusten mukaisia:

| a) | ne on valmistettu alkoholikäymisellä ja tislaamalla yksinomaan vastaavan liitteessä I tislattujen alkoholijuomien luokan osalta säädetyistä raaka-aineista; |
| --- | --- |

a)

ne on valmistettu alkoholikäymisellä ja tislaamalla yksinomaan vastaavan liitteessä I tislattujen alkoholijuomien luokan osalta säädetyistä raaka-aineista;

| b) | niihin ei ole lisätty laimennettua eikä laimentamatonta alkoholia; |
| --- | --- |

b)

niihin ei ole lisätty laimennettua eikä laimentamatonta alkoholia;

| c) | niitä ei ole maustettu; |
| --- | --- |

c)

niitä ei ole maustettu;

| d) | niitä ei ole värjätty muulla kuin sokerikulöörillä, jota voidaan käyttää vain kyseisten tislattujen alkoholijuomien värin mukauttamiseksi; |
| --- | --- |

d)

niitä ei ole värjätty muulla kuin sokerikulöörillä, jota voidaan käyttää vain kyseisten tislattujen alkoholijuomien värin mukauttamiseksi;

| e) | niitä ei ole makeutettu muuten kuin tuotteen loppumaun pyöristämiseksi; makeuttavien tuotteiden enimmäispitoisuus inverttisokerina ilmaistuna ei saa ylittää kullekin luokalle liitteessä I vahvistettua kynnysarvoa; |
| --- | --- |

e)

niitä ei ole makeutettu muuten kuin tuotteen loppumaun pyöristämiseksi; makeuttavien tuotteiden enimmäispitoisuus inverttisokerina ilmaistuna ei saa ylittää kullekin luokalle liitteessä I vahvistettua kynnysarvoa;

| f) | ne eivät sisällä muita ainesosia kuin sitä raaka-ainetta kokonaisena ja jalostamattomana, josta alkoholi on valmistettu, ja jota käytetään pääasiassa koristeena. |
| --- | --- |

f)

ne eivät sisällä muita ainesosia kuin sitä raaka-ainetta kokonaisena ja jalostamattomana, josta alkoholi on valmistettu, ja jota käytetään pääasiassa koristeena.

3.   Rajoittamatta liitteessä I olevien tislattujen alkoholijuomien luokkien 15–44 osalta vahvistettujen erityissääntöjen soveltamista, kyseisiin luokkiin kuuluvat tislatut alkoholijuomat voivat

| a) | olla valmistettuja mistä tahansa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä I luetellusta maatalousperäisestä raaka-aineesta; |
| --- | --- |

a)

olla valmistettuja mistä tahansa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä I luetellusta maatalousperäisestä raaka-aineesta;

| b) | sisältää lisättyä alkoholia; |
| --- | --- |

b)

sisältää lisättyä alkoholia;

| c) | sisältää aromiaineita, luontaisia aromiaineita, aromivalmisteita ja makua antavia elintarvikkeita; |
| --- | --- |

c)

sisältää aromiaineita, luontaisia aromiaineita, aromivalmisteita ja makua antavia elintarvikkeita;

| d) | olla värjättyjä; |
| --- | --- |

d)

olla värjättyjä;

| e) | olla makeutettuja. |
| --- | --- |

e)

olla makeutettuja.

4.   Rajoittamatta liitteessä II vahvistettujen erityissääntöjen soveltamista, muut tislatut alkoholijuomat, jotka eivät ole liitteessä I olevien luokkien osalta vahvistettujen erityissääntöjen mukaisia, voivat

| a) | olla valmistettuja mistä tahansa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä I luetellusta maatalousperäisestä raaka-aineesta tai mistä tahansa elintarvikkeesta tai molemmista; |
| --- | --- |

a)

olla valmistettuja mistä tahansa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä I luetellusta maatalousperäisestä raaka-aineesta tai mistä tahansa elintarvikkeesta tai molemmista;

| b) | sisältää lisättyä alkoholia; |
| --- | --- |

b)

sisältää lisättyä alkoholia;

| c) | olla maustettuja; |
| --- | --- |

c)

olla maustettuja;

| d) | olla värjättyjä; |
| --- | --- |

d)

olla värjättyjä;

| e) | olla makeutettuja. |
| --- | --- |

e)

olla makeutettuja.

8 artikla

Siirretty säädösvalta ja täytäntöönpanovalta

1.   Siirretään komissiolle valta antaa 46 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tätä asetusta ottamalla käyttöön muutoksia, jotka koskevat 2 artiklan f alakohdassa ja 4 ja 5 artiklassa säädettyjä teknisiä määritelmiä ja vaatimuksia.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten on rajoituttava tiukasti vain sellaisiin osoitettuihin tarpeisiin vastaamiseen, jotka johtuvat kuluttajien muuttuvista tarpeista, teknologisesta kehityksestä tai tuoteinnovoinnin tarpeesta.

Komissio antaa erillisen delegoidun säädöksen kustakin ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta teknisestä määritelmästä tai vaatimuksesta.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa 46 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta säätämällä poikkeustapauksissa, joissa tuojana olevan kolmannen maan lainsäädäntö sitä edellyttää, poikkeuksia 2 artiklan f alakohdassa ja 4 ja 5 artiklassa säädetyistä vaatimuksista, liitteessä I vahvistetuista tislattujen alkoholijuomien luokkia koskevista vaatimuksista sekä liitteessä II vahvistetuista tiettyjä tislattuja alkoholijuomia koskevista erityissäännöistä.

3.   Siirretään komissiolle valta antaa 46 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta täsmentämällä, minkä muiden luonnollisten aineiden tai maatalousperäisten raaka-aineiden, joilla on samanlainen vaikutus kuin 4 artiklan 9 kohdan a–e alakohdassa tarkoitetuilla tuotteilla, käyttö makeuttavina tuotteina tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa on sallittua kaikkialla unionissa;

4.   Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaa yhdenmukaiset säännöt, jotka koskevat delegoidulla säädöksellä sallittujen muiden luonnollisten aineiden tai maatalousperäisten raaka-aineiden käyttöä 3 kohdassa tarkoitettuina makeuttavina tuotteina tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa ja joissa määritetään erityisesti kunkin makeuttavan tuotteen muuntokerroin. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

II LUKU

TISLATTUJEN ALKOHOLIJUOMIEN KUVAUS, ESITTELY JA MERKINNÄT SEKÄ TISLATTUJEN ALKOHOLIJUOMIEN NIMIEN KÄYTTÖ MUIDEN ELINTARVIKKEIDEN ESITTELYSSÄ JA MERKINNÖISSÄ

9 artikla

Esittely ja merkinnät

Unionin markkinoille saatettavien tislattujen alkoholijuomien on oltava asetuksessa (EU) N:o 1169/2011 vahvistettujen esittämis- ja merkintävaatimusten mukaisia, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä.

10 artikla

Tislattujen alkoholijuomien viralliset nimet

1.   Tislatun alkoholijuoman nimenä on sen virallinen nimi.

Tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä on oltava sen virallinen nimi.

Kyseinen virallinen nimi on esitettävä tislatun alkoholijuoman etiketissä selkeästi ja näkyvästi, eikä sitä saa korvata eikä muuttaa.

2.   Sellaisen tislatun alkoholijuoman, joka on jonkin liitteessä I olevan tislattujen alkoholijuomien luokan osalta vahvistettujen vaatimusten mukainen, virallisena nimenä on käytettävä tämän luokan nimeä, jollei kyseisessä luokassa sallita käytettävän myös muuta virallista nimeä.

3.   Sellaisen tislatun alkoholijuoman, joka ei ole minkään liitteessä I olevan tislattujen alkoholijuomien luokan osalta vahvistettujen vaatimusten mukainen, virallisena nimenä on oltava ”viina”.

4.   Jos tislattu alkoholijuoma on useamman kuin yhden liitteessä I olevan tislattujen alkoholijuomien luokan osalta vahvistettujen vaatimusten mukainen, sitä voidaan saattaa markkinoille yhdellä tai useammalla virallisella nimellä, joista säädetään kyseisissä luokissa liitteessä I.

5.   Sen estämättä, mitä tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään,

| a) | tislatun alkoholijuoman virallista nimeä voidaan täydentää tai se voidaan korvata III luvussa tarkoitetulla maantieteellisellä merkinnällä. Tällaisessa tapauksessa myös maantieteellistä merkintää voidaan täydentää millä tahansa asianomaisessa tuote-eritelmässä sallitulla ilmaisulla, edellyttäen että se ei johda kuluttajia harhaan: ja |
| --- | --- |

a)

tislatun alkoholijuoman virallista nimeä voidaan täydentää tai se voidaan korvata III luvussa tarkoitetulla maantieteellisellä merkinnällä. Tällaisessa tapauksessa myös maantieteellistä merkintää voidaan täydentää millä tahansa asianomaisessa tuote-eritelmässä sallitulla ilmaisulla, edellyttäen että se ei johda kuluttajia harhaan: ja

| b) | tislatun alkoholijuoman virallinen nimi voidaan korvata yhdistetyllä ilmaisulla, joka sisältää ilmaisun ”likööri” tai ”cream”, jos lopputuote on liitteessä I olevan luokan 33 vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

b)

tislatun alkoholijuoman virallinen nimi voidaan korvata yhdistetyllä ilmaisulla, joka sisältää ilmaisun ”likööri” tai ”cream”, jos lopputuote on liitteessä I olevan luokan 33 vaatimusten mukainen.

6.   Rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 1169/2011 ja tämän asetuksen liitteessä I olevien tislattujen alkoholijuomien luokkien osalta vahvistettujen erityissääntöjen soveltamista, tislatun alkoholijuoman viralliseen nimeen voidaan lisätä

| a) | siinä jäsenvaltiossa sovellettavissa laeissa, asetuksissa ja hallinnollisissa määräyksissä säädetty nimi tai maantieteellinen viittaus, jossa tislattu alkoholijuoma saatetaan markkinoille, edellyttäen että se ei johda kuluttajia harhaan; |
| --- | --- |

a)

siinä jäsenvaltiossa sovellettavissa laeissa, asetuksissa ja hallinnollisissa määräyksissä säädetty nimi tai maantieteellinen viittaus, jossa tislattu alkoholijuoma saatetaan markkinoille, edellyttäen että se ei johda kuluttajia harhaan;

| b) | asetuksen (EU) N:o 1169/2011 2 artiklan 2 kohdan o alakohdassa määritelty tavanomainen nimi, edellyttäen että se ei johda kuluttajia harhaan; |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) N:o 1169/2011 2 artiklan 2 kohdan o alakohdassa määritelty tavanomainen nimi, edellyttäen että se ei johda kuluttajia harhaan;

| c) | yhdistetty ilmaisu 11 artiklan mukaisesti tai viittaus 12 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

yhdistetty ilmaisu 11 artiklan mukaisesti tai viittaus 12 artiklan mukaisesti;

| d) | ilmaisu ”sekoite” (blend), ”sekoittaminen” (blending) tai ”sekoitettu” (blended), edellyttäen että tislattu alkoholijuoma on valmistettu sekoittamalla; |
| --- | --- |

d)

ilmaisu ”sekoite” (blend), ”sekoittaminen” (blending) tai ”sekoitettu” (blended), edellyttäen että tislattu alkoholijuoma on valmistettu sekoittamalla;

| e) | ilmaisu ”sekoitus” (mixture), ”sekoitettu” (mixed) tai ”sekoitettu tislattu alkoholijuoma” (mixed spirit drink), edellyttäen että tislattu alkoholijuoma on valmistettu sekoittamalla; tai |
| --- | --- |

e)

ilmaisu ”sekoitus” (mixture), ”sekoitettu” (mixed) tai ”sekoitettu tislattu alkoholijuoma” (mixed spirit drink), edellyttäen että tislattu alkoholijuoma on valmistettu sekoittamalla; tai

| f) | ilmaisu ”kuiva” tai ”dry”, lukuun ottamatta tapauksia, joissa tislattu alkoholijuoma on liitteessä I olevan luokan 2 vaatimusten mukainen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä I olevissa luokissa 20–22 vahvistettujen erityisten vaatimusten soveltamista ja edellyttäen, että tislattua alkoholijuomaa ei ole makeutettu edes maun pyöristämiseksi. Tämän alakohdan ensimmäisestä osasta poiketen, ilmaisu ”kuiva” tai ”dry” voidaan lisätä sellaisten tislattujen alkoholijuomien viralliseen nimeen, jotka ovat luokan 33 vaatimusten mukaisia ja joita on sen vuoksi makeutettu. |
| --- | --- |

f)

ilmaisu ”kuiva” tai ”dry”, lukuun ottamatta tapauksia, joissa tislattu alkoholijuoma on liitteessä I olevan luokan 2 vaatimusten mukainen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä I olevissa luokissa 20–22 vahvistettujen erityisten vaatimusten soveltamista ja edellyttäen, että tislattua alkoholijuomaa ei ole makeutettu edes maun pyöristämiseksi. Tämän alakohdan ensimmäisestä osasta poiketen, ilmaisu ”kuiva” tai ”dry” voidaan lisätä sellaisten tislattujen alkoholijuomien viralliseen nimeen, jotka ovat luokan 33 vaatimusten mukaisia ja joita on sen vuoksi makeutettu.

7.   Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen virallisten nimien tai maantieteellisten merkintöjen käyttö on kiellettyä minkä tahansa sellaisen juoman kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä, joka ei ole liitteessä I olevassa asianomaisessa luokassa vahvistettujen vaatimusten mukainen tai asianomaisen maantieteellisen merkinnän vaatimusten mukainen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 ja 12 artiklan ja 13 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan soveltamista. Kieltoa sovelletaan myös tällaisten virallisten nimien tai maantieteellisten merkintöjen käyttöön yhdessä sellaisten sanojen tai ilmaisujen kuin ”kaltainen”, ”tyyppinen”, ”tyylinen”, ”tapaan valmistettu”, ”makuinen” kanssa tai muiden samanlaisten ilmaisujen kanssa.

Rajoittamatta 12 artiklan 1 kohdan soveltamista, sellaisten aromien esittelyssä tai merkinnöissä, jotka jäljittelevät tislattua alkoholijuomaa tai sen käyttöä muun elintarvikkeen kuin juoman tuotannossa, voi olla viittauksia tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin virallisiin nimiin edellyttäen, että tällaisia virallisia nimiä täydennetään ilmaisulla ”makuinen” tai muulla samanlaisella ilmaisulla. Maantieteellisiä merkintöjä ei saa käyttää tällaisten aromien kuvaamiseen.

11 artikla

Yhdistetyt ilmaisut

1.   Alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä on sallittua käyttää yhdistetyssä ilmaisussa joko liitteessä I olevissa tislatun alkoholijuoman luokissa säädettyä virallista nimeä tai tislattujen alkoholijuomien maantieteellistä merkintää, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | alkoholijuoman valmistuksessa käytetty alkoholi on peräisin yksinomaan yhdistetyssä ilmaisussa mainitusta tislatusta alkoholijuomasta, lukuun ottamatta alkoholia, jota voi sisältyä kyseisen alkoholijuoman valmistuksessa käytettäviin aromeihin, väriaineisiin tai muihin sallittuihin ainesosiin; ja |
| --- | --- |

a)

alkoholijuoman valmistuksessa käytetty alkoholi on peräisin yksinomaan yhdistetyssä ilmaisussa mainitusta tislatusta alkoholijuomasta, lukuun ottamatta alkoholia, jota voi sisältyä kyseisen alkoholijuoman valmistuksessa käytettäviin aromeihin, väriaineisiin tai muihin sallittuihin ainesosiin; ja

| b) | tislattua alkoholijuomaa ei ole laimennettu lisäämällä pelkästään vettä sen alkoholipitoisuuden alentamiseksi liitteessä I olevan asianomaisen tislattujen alkoholijuomien luokan osalta säädettyä vähimmäisalkoholipitoisuutta pienemmäksi. |
| --- | --- |

b)

tislattua alkoholijuomaa ei ole laimennettu lisäämällä pelkästään vettä sen alkoholipitoisuuden alentamiseksi liitteessä I olevan asianomaisen tislattujen alkoholijuomien luokan osalta säädettyä vähimmäisalkoholipitoisuutta pienemmäksi.

2.   Rajoittamatta 10 artiklassa tarkoitettujen virallisten nimien käyttöä, ilmaisut ”alkoholi”, ”viina”, ”juoma”, ”tislattu alkoholijuoma” ja ”vesi” eivät voi olla osa alkoholijuomaa kuvaavaa yhdistettyä ilmaisua.

3.   Alkoholijuomaa kuvaavan yhdistetyn ilmaisun on oltava seuraavien vaatimusten mukainen:

| a) | se on esitettävä samanlaisin ja samanvärisin kirjaimin käyttäen samaa kirjasinlajia ja -kokoa; |
| --- | --- |

a)

se on esitettävä samanlaisin ja samanvärisin kirjaimin käyttäen samaa kirjasinlajia ja -kokoa;

| b) | sen keskelle ei saa lisätä siihen kuulumattomia teksti- tai kuvaelementtejä; ja |
| --- | --- |

b)

sen keskelle ei saa lisätä siihen kuulumattomia teksti- tai kuvaelementtejä; ja

| c) | se ei saa olla merkitty alkoholijuoman nimessä käytettyä kirjasinkokoa suuremmalla kirjasinkoolla. |
| --- | --- |

c)

se ei saa olla merkitty alkoholijuoman nimessä käytettyä kirjasinkokoa suuremmalla kirjasinkoolla.

12 artikla

Viittaukset

1.   Muun elintarvikkeen kuin alkoholijuoman esittelyssä ja merkinnöissä on sallittua käyttää viittausta liitteessä I olevassa yhdessä tai useammassa tislattujen alkoholijuomien luokassa säädettyihin virallisiin nimiin tai yhteen tai useampaan tislattujen alkoholijuomien maantieteelliseen merkintään edellyttäen, että elintarvikkeen valmistuksessa käytetty alkoholi on peräisin yksinomaan viittauksessa tarkoitetusta tislatusta alkoholijuomasta tai tislatuista alkoholijuomista, lukuun ottamatta alkoholia, jota voi sisältyä kyseisen elintarvikkeen valmistuksessa käytettäviin aromeihin, väriaineisiin tai muihin sallittuihin ainesosiin.

2.   Tämän artiklan 1 kohdasta poiketen ja rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1308/2013 (20) ja (EU) N:o 251/2014 (21) soveltamista, muun alkoholijuoman kuin tislatun alkoholijuoman esittelyssä ja merkinnöissä on sallittua käyttää viittausta tämän asetuksen liitteessä I olevassa yhdessä tai useammassa tislattujen alkoholijuomien luokassa säädettyihin virallisiin nimiin tai yhteen tai useampaan tislattujen alkoholijuomien maantieteelliseen merkintään edellyttäen, että:

| a) | lisätty alkoholi on peräisin yksinomaan viittauksessa tarkoitetusta tislatusta alkoholijuomasta tai tislatuista alkoholijuomista; ja |
| --- | --- |

a)

lisätty alkoholi on peräisin yksinomaan viittauksessa tarkoitetusta tislatusta alkoholijuomasta tai tislatuista alkoholijuomista; ja

| b) | kunkin alkoholiainesosan osuus ilmoitetaan ainakin kerran samassa visuaalisessa kentässä kuin viittaus käytettyjen määrien mukaisessa alenevassa järjestyksessä. Tämä osuus vastaa kyseisen ainesosan puhtaan alkoholin tilavuuden prosenttiosuutta lopputuotteen puhtaan alkoholin kokonaistilavuudesta. |
| --- | --- |

b)

kunkin alkoholiainesosan osuus ilmoitetaan ainakin kerran samassa visuaalisessa kentässä kuin viittaus käytettyjen määrien mukaisessa alenevassa järjestyksessä. Tämä osuus vastaa kyseisen ainesosan puhtaan alkoholin tilavuuden prosenttiosuutta lopputuotteen puhtaan alkoholin kokonaistilavuudesta.

3.   Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa ja 13 artiklan 4 kohdassa säädetään, liitteessä I olevien luokkien 33–40 vaatimusten mukaisen tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä on sallittua käyttää viittausta kyseisessä liitteessä olevassa yhdessä tai useammassa tislattujen alkoholijuomien luokassa säädettyihin virallisiin nimiin tai yhteen tai useampaan tislattujen alkoholijuomien maantieteelliseen merkintään edellyttäen, että:

| a) | lisätty alkoholi on peräisin yksinomaan viittauksessa tarkoitetusta tislatusta alkoholijuomasta tai tislatuista alkoholijuomista; |
| --- | --- |

a)

lisätty alkoholi on peräisin yksinomaan viittauksessa tarkoitetusta tislatusta alkoholijuomasta tai tislatuista alkoholijuomista;

| b) | kunkin alkoholiainesosan osuus ilmoitetaan ainakin kerran samassa visuaalisessa kentässä kuin viittaus käytettyjen määrien mukaisessa alenevassa järjestyksessä. Tämä osuus vastaa kyseisen ainesosan puhtaan alkoholin tilavuuden prosenttiosuutta lopputuotteen puhtaan alkoholin kokonaistilavuudesta; ja |
| --- | --- |

b)

kunkin alkoholiainesosan osuus ilmoitetaan ainakin kerran samassa visuaalisessa kentässä kuin viittaus käytettyjen määrien mukaisessa alenevassa järjestyksessä. Tämä osuus vastaa kyseisen ainesosan puhtaan alkoholin tilavuuden prosenttiosuutta lopputuotteen puhtaan alkoholin kokonaistilavuudesta; ja

| c) | ilmaisu ”cream” ei esiinny liitteessä I olevien luokkien 33–40 vaatimusten mukaisen tislatun alkoholijuoman virallisessa nimessä eikä viittauksessa tarkoitetun tislatun alkoholijuoman tai tislattujen alkoholijuomien virallisessa nimessä. |
| --- | --- |

c)

ilmaisu ”cream” ei esiinny liitteessä I olevien luokkien 33–40 vaatimusten mukaisen tislatun alkoholijuoman virallisessa nimessä eikä viittauksessa tarkoitetun tislatun alkoholijuoman tai tislattujen alkoholijuomien virallisessa nimessä.

4.   Edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen viittausten on oltava seuraavien vaatimusten mukaisia:

| a) | ne eivät saa olla samalla rivillä kuin alkoholijuoman nimi; ja |
| --- | --- |

a)

ne eivät saa olla samalla rivillä kuin alkoholijuoman nimi; ja

| b) | ne on esitettävä kirjasinkoolla, joka voi olla enintään puolet alkoholijuoman nimessä käytetystä kirjasinkoosta, ja yhdistettyjä ilmaisuja käytettäessä kirjasinkoolla, joka voi olla enintään puolet kyseisessä yhdistetyssä ilmaisussa käytetystä kirjasinkoosta, 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

ne on esitettävä kirjasinkoolla, joka voi olla enintään puolet alkoholijuoman nimessä käytetystä kirjasinkoosta, ja yhdistettyjä ilmaisuja käytettäessä kirjasinkoolla, joka voi olla enintään puolet kyseisessä yhdistetyssä ilmaisussa käytetystä kirjasinkoosta, 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

13 artikla

Kuvausta, esittelyä ja merkintöjä koskevat lisäsäännöt

1.   Tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä voidaan mainita kyseisen tislatun alkoholijuoman valmistuksessa käytetyn maatalousperäisen etyylialkoholin tai käytettyjen maatalousperäisten tisleiden valmistamiseen käytetty raaka-aine vain, jos kyseinen etyylialkoholi tai kyseiset tisleet on valmistettu yksinomaan mainituista raaka-aineista. Tällaisessa tapauksessa jokainen maatalousperäisen etyylialkoholin tai maatalousperäisen tisleen laji on mainittava sen sisältämän puhtaan alkoholin tilavuuden mukaisessa alenevassa järjestyksessä.

2.   Edellä 10 artiklassa tarkoitetut viralliset nimet voidaan sisällyttää elintarvikkeiden ainesosaluetteloon, jos luettelo on asetuksen (EU) N:o 1169/2011 18–22 artiklan mukainen.

3.   Jos kyseessä on sekoitus (mixture) tai sekoite (blend), liitteessä I olevassa yhdessä tai useammassa tislattujen alkoholijuomien luokassa säädetyt viralliset nimet tai yksi tai useampi tislattujen alkoholijuomien maantieteellinen merkintä voidaan ilmoittaa vain, jos ne esiintyvät ainoastaan alkoholiainesosien luettelossa, joka esitetään samassa visuaalisessa kentässä kuin tislatun alkoholijuoman virallinen nimi.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa alkoholiainesosien luetteloon on liitettävä ainakin yksi 10 artiklan 6 kohdan d ja e alakohdassa tarkoitetuista ilmaisuista. Sekä alkoholiainesosien luettelo että siihen liitetty ilmaisu on esitettävä samassa visuaalisessa kentässä kuin tislatun alkoholijuoman virallinen nimi samanlaisin ja samanvärisin kirjaimin käyttäen samaa kirjasinlajia ja kirjasinkokoa, joka voi olla enintään puolet virallisessa nimessä käytetystä kirjasinkoosta.

Lisäksi kunkin alkoholiainesosan osuus on ilmaistava alkoholiainesosien luettelossa ainakin kerran prosenttiosuutena käytettyjen määrien mukaisessa alenevassa järjestyksessä. Tämä osuus vastaa kyseisen ainesosan puhtaan alkoholin tilavuuden prosenttiosuutta sekoituksen (mixture) puhtaan alkoholin kokonaistilavuudesta.

Tätä kohtaa ei sovelleta sekoitteisiin (blend), jotka on tehty tislatuista alkoholijuomista, jotka kuuluvat samaan maantieteelliseen merkintään tai sekoitteisiin, joissa mikään tislatuista alkoholijuomista ei kuulu mihinkään maantieteelliseen merkintään.

4.   Tämän artiklan 3 kohdasta poiketen, jos sekoitus (mixture) on yhden liitteessä I olevan tislattujen alkoholijuomien luokan vaatimusten mukainen, kyseisessä sekoituksessa on oltava asianomaisessa luokassa säädetty virallinen nimi.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa sekoituksen (mixture) kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä voidaan esittää liitteessä I esitetyt viralliset nimet tai sekoitettuja tislattuja alkoholijuomia vastaavat maantieteelliset merkinnät edellyttäen, että nämä nimet esitetään

| a) | yksinomaan luettelossa, johon sisältyvät kaikki sekoituksen (mixture) alkoholiainesosat, samanlaisin ja samanvärisin kirjaimin käyttäen samaa kirjasinlajia ja kirjasinkokoa, joka voi olla enintään puolet virallisessa nimessä käytetystä kirjasinkoosta; ja |
| --- | --- |

a)

yksinomaan luettelossa, johon sisältyvät kaikki sekoituksen (mixture) alkoholiainesosat, samanlaisin ja samanvärisin kirjaimin käyttäen samaa kirjasinlajia ja kirjasinkokoa, joka voi olla enintään puolet virallisessa nimessä käytetystä kirjasinkoosta; ja

| b) | ainakin kerran samassa visuaalisessa kentässä kuin sekoituksen (mixture) virallinen nimi. |
| --- | --- |

b)

ainakin kerran samassa visuaalisessa kentässä kuin sekoituksen (mixture) virallinen nimi.

Lisäksi kunkin alkoholiainesosan osuus on ilmaistava alkoholiainesosien luettelossa ainakin kerran prosenttiosuutena käytettyjen määrien mukaisessa alenevassa järjestyksessä. Tämä osuus vastaa kyseisen ainesosan puhtaan alkoholin tilavuuden prosenttiosuutta sekoituksen (mixture) puhtaan alkoholin kokonaistilavuudesta.

5.   Kasviraaka-aineiden nimien käyttö tiettyjen tislattujen alkoholijuomien virallisina niminä ei saa rajoittaa kyseisten kasviraaka-aineiden nimien käyttöä muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä. Tällaisten raaka-aineiden nimiä voidaan käyttää muiden tislattujen alkoholijuomien kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä edellyttäen, että tällainen käyttö ei johda kuluttajia harhaan.

6.   Tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä voidaan ilmoittaa kypsytysaika tai ikä, jos se viittaa tislatun alkoholijuoman nuorimpaan alkoholiainesosaan ja edellyttäen joka tapauksessa, että kaikki tislatun alkoholijuoman vanhentamiseen liittyvät toimet on suoritettu jäsenvaltion veroviranomaisen valvonnassa tai muussa vastaavat takeet antavassa valvonnassa. Komissio perustaa julkisen rekisterin, johon kirjataan kussakin jäsenvaltiossa vanhentamisprosessien valvontaa varten nimetyt elimet.

7.   Tislatun alkoholijuoman virallinen nimi on ilmoitettava komission asetuksessa (EY) N:o 684/2009 (22) tarkoitetussa sähköisessä hallinnollisessa asiakirjassa. Kun tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä ilmoitetaan kypsytysaika tai ikä, se on ilmoitettava myös mainitussa hallinnollisessa asiakirjassa.

14 artikla

Lähtöpaikan ilmoittaminen

1.   Jos tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä ilmoitetaan lähtöpaikka, joka ei ole maantieteellinen merkintä tai tavaramerkki, sen on vastattava paikkaa tai seutua, jossa toteutettiin se tuotantoprosessin vaihe, joka antoi valmiille tislatulle alkoholijuomalle sen ominaispiirteet ja olennaiset määräävät laatuominaisuudet.

2.   Asetuksessa (EU) N:o 1169/2011 tarkoitetun tislatun alkoholijuoman pääainesosan alkuperämaata tai lähtöpaikkaa ei ole pakko ilmoittaa.

15 artikla

Tislattujen alkoholijuomien nimissä käytettävät kielet

1.   Liitteissä I ja II kursiivilla esitettyjä ilmaisuja ja maantieteellisiä merkintöjä ei käännetä tislattujen alkoholijuomien etiketissä eikä kuvauksessa tai esittelyssä.

2.   Poiketen 1 kohdasta, unionissa tuotettujen ja vientiin tarkoitettujen tislattujen alkoholijuomien tapauksessa 1 kohdassa tarkoitettuihin ilmaisuihin ja maantieteellisiin merkintöihin voidaan liittää käännös, transkribointi tai translitterointi edellyttäen, että kyseiset alkukieliset ilmaisut ja maantieteelliset merkinnät eivät jää piiloon.

16 artikla

Maantieteellisiä merkintöjä koskevan unionin tunnuksen käyttö

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 12 artiklan 7 kohdan nojalla hyväksyttyä suojattuja maantieteellisiä merkintöjä koskevaa unionin tunnusta saa käyttää sellaisten tislattujen alkoholijuomien kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä, joiden nimi on maantieteellinen merkintä.

17 artikla

Lyijypohjaisten kapselien ja lyijypohjaisten kalvojen käyttökielto

Tislattuja alkoholijuomia ei saa pitää hallussa myyntiä varten tai saattaa markkinoille lyijypohjaisilla kapseleilla tai lyijypohjaisilla kalvoilla päällystetyin sulkimin suljetuissa säiliöissä.

18 artikla

Unionin vertailuanalyysimenetelmät

1.   Kun on analysoitava maatalousperäistä etyylialkoholia, maatalousperäisiä tisleitä tai tislattuja alkoholijuomia sen varmistamiseksi, että ne ovat tämän asetuksen mukaisia, tämä analyysi on suoritettava käyttäen unionin vertailuanalyysimenetelmiä niiden kemiallisen ja fyysisen koostumuksen ja aistinvaraisten ominaisuuksien määrittämiseksi.

Muita analyysimenetelmiä voidaan käyttää laboratorion johtajan vastuulla edellyttäen, että näillä menetelmillä saadut tulokset ovat vähintään yhtä tarkkoja toistettavia ja uusittavia kuin unionin vertailuanalyysimenetelmillä saadut tulokset.

2.   Jos tietyn tislatun alkoholijuoman sisältämien aineiden havaitsemiseen ja niiden määrän selvittämiseen ei ole säädetty unionin vertailuanalyysimenetelmiä, käytetään yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

| a) | analyysimenetelmät, jotka on validoitu kansainvälisesti tunnustettujen menettelyjen mukaisesti ja jotka täyttävät erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (23) liitteessä III esitetyt perusteet; |
| --- | --- |

a)

analyysimenetelmät, jotka on validoitu kansainvälisesti tunnustettujen menettelyjen mukaisesti ja jotka täyttävät erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (23) liitteessä III esitetyt perusteet;

| b) | Kansainvälisen standardointijärjestön (ISO) suosittamien standardien mukaiset analyysimenetelmät; |
| --- | --- |

b)

Kansainvälisen standardointijärjestön (ISO) suosittamien standardien mukaiset analyysimenetelmät;

| c) | Kansainvälisen viinijärjestön (OIV) tunnustamat ja julkaisemat analyysimenetelmät; tai |
| --- | --- |

c)

Kansainvälisen viinijärjestön (OIV) tunnustamat ja julkaisemat analyysimenetelmät; tai

| d) | jos käytettävissä ei ole a, b tai c alakohdassa tarkoitettua menetelmää, menetelmän tarkkuuden, toistettavuuden ja uusittavuuden perusteella:






  — | kyseessä olevan jäsenvaltion hyväksymä analyysimenetelmä; |
| --- | --- | --- |

d)

jos käytettävissä ei ole a, b tai c alakohdassa tarkoitettua menetelmää, menetelmän tarkkuuden, toistettavuuden ja uusittavuuden perusteella:

—

kyseessä olevan jäsenvaltion hyväksymä analyysimenetelmä;

| — | tarvittaessa mitä tahansa muu soveltuva analyysimenetelmä. |
| --- | --- |

—

tarvittaessa mitä tahansa muu soveltuva analyysimenetelmä.

19 artikla

Siirretty säädösvalta

1.   Jotta voidaan ottaa huomioon jäsenvaltioissa käytössä oleva brandyn perinteinen dynaaminen vanhentamismenetelmä, josta käytetään nimeä ”
  criaderas y solera
  ” tai ”
  solera e criaderas
  ”, sellaisena kuin se esitetään liitteessä III, siirretään komissiolle valta antaa 46 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta

| a) | säätämällä poikkeuksia 13 artiklan 6 kohdan säännöksistä, jotka koskevat kypsytysajan tai iän ilmoittamista tällaisen brandyn kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä; ja |
| --- | --- |

a)

säätämällä poikkeuksia 13 artiklan 6 kohdan säännöksistä, jotka koskevat kypsytysajan tai iän ilmoittamista tällaisen brandyn kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä; ja

| b) | perustamalla asianmukaiset valvontamekanismit tällaista brandyä varten. |
| --- | --- |

b)

perustamalla asianmukaiset valvontamekanismit tällaista brandyä varten.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa 46 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta perustamalla 13 artiklan 6 kohdassa säädetty julkinen rekisteri, johon kirjataan kussakin jäsenvaltiossa vanhentamisprosessien valvontaa varten nimetyt elimet.

20 artikla

Täytäntöönpanovalta

Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaa

| a) | tarvittavat säännöt, joita jäsenvaltioiden on noudatettava ilmoittaessaan elimet, jotka ne ovat nimenneet vanhentamisprosessien valvontaa varten 13 artiklan 6 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

tarvittavat säännöt, joita jäsenvaltioiden on noudatettava ilmoittaessaan elimet, jotka ne ovat nimenneet vanhentamisprosessien valvontaa varten 13 artiklan 6 kohdan mukaisesti;

| b) | yhdenmukaiset säännöt, jotka koskevat 14 artiklassa tarkoitettua alkuperämaan tai lähtöpaikan ilmoittamista tislattujen alkoholijuomien kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä; |
| --- | --- |

b)

yhdenmukaiset säännöt, jotka koskevat 14 artiklassa tarkoitettua alkuperämaan tai lähtöpaikan ilmoittamista tislattujen alkoholijuomien kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä;

| c) | säännöt, jotka koskevat 16 artiklassa tarkoitetun unionin tunnuksen käyttöä tislattujen alkoholijuomien kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä; |
| --- | --- |

c)

säännöt, jotka koskevat 16 artiklassa tarkoitetun unionin tunnuksen käyttöä tislattujen alkoholijuomien kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä;

| d) | yksityiskohtaiset tekniset säännöt 18 artiklassa tarkoitetuista unionin vertailuanalyysimenetelmistä. |
| --- | --- |

d)

yksityiskohtaiset tekniset säännöt 18 artiklassa tarkoitetuista unionin vertailuanalyysimenetelmistä.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

III LUKU

MAANTIETEELLISET MERKINNÄT

21 artikla

Maantieteellisten merkintöjen suoja

1.   Tämän asetuksen mukaisesti suojattua maantieteellistä merkintää saavat käyttää kaikki toimijat, jotka pitävät kaupan vastaavan tuote-eritelmän mukaisesti tuotettua tislattua alkoholijuomaa.

2.   Tämän asetuksen mukaisesti suojatut maantieteelliset merkinnät on suojattu

| a) | rekisteröidyn nimen suoralta tai välilliseltä kaupalliselta käytöltä tuotteissa, joita rekisteröinti ei koske, jos kyseiset tuotteet ovat verrattavissa tällä nimellä rekisteröityihin tuotteisiin tai jos nimen käytöllä hyödynnetään suojatun nimen mainetta, myös silloin, kun kyse on tuotteiden käytöstä ainesosana; |
| --- | --- |

a)

rekisteröidyn nimen suoralta tai välilliseltä kaupalliselta käytöltä tuotteissa, joita rekisteröinti ei koske, jos kyseiset tuotteet ovat verrattavissa tällä nimellä rekisteröityihin tuotteisiin tai jos nimen käytöllä hyödynnetään suojatun nimen mainetta, myös silloin, kun kyse on tuotteiden käytöstä ainesosana;

| b) | väärinkäytöltä, jäljittelyltä tai mielleyhtymiltä, vaikka tuotteiden tai palveluiden oikea alkuperä on ilmoitettu tai vaikka suojattu nimi on käännetty tai siihen on liitetty esimerkiksi ilmaisu ”tyylinen”, ”tyyppinen”, ”menetelmä”, ”tuotettu kuten”, ”jäljitelmä”, ”makuinen”, ”kaltainen” tai muu vastaava ilmaisu, myös silloin, kun kyse on tuotteiden käytöstä ainesosana; |
| --- | --- |

b)

väärinkäytöltä, jäljittelyltä tai mielleyhtymiltä, vaikka tuotteiden tai palveluiden oikea alkuperä on ilmoitettu tai vaikka suojattu nimi on käännetty tai siihen on liitetty esimerkiksi ilmaisu ”tyylinen”, ”tyyppinen”, ”menetelmä”, ”tuotettu kuten”, ”jäljitelmä”, ”makuinen”, ”kaltainen” tai muu vastaava ilmaisu, myös silloin, kun kyse on tuotteiden käytöstä ainesosana;

| c) | muilta tuotteen lähtöpaikkaa, alkuperää, luonnetta tai olennaisia ominaisuuksia koskevilta vääriltä tai harhaanjohtavilta merkinnöiltä, jotka esitetään tuotteen kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä tavalla, joka on omiaan antamaan väärän kuvan tuotteen alkuperästä; |
| --- | --- |

c)

muilta tuotteen lähtöpaikkaa, alkuperää, luonnetta tai olennaisia ominaisuuksia koskevilta vääriltä tai harhaanjohtavilta merkinnöiltä, jotka esitetään tuotteen kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä tavalla, joka on omiaan antamaan väärän kuvan tuotteen alkuperästä;

| d) | muilta käytännöiltä, jotka saattaisivat johtaa kuluttajia harhaan tuotteen todellisen alkuperän suhteen. |
| --- | --- |

d)

muilta käytännöiltä, jotka saattaisivat johtaa kuluttajia harhaan tuotteen todellisen alkuperän suhteen.

3.   Tämän asetuksen mukaisesti suojatuista maantieteellisistä merkinnöistä ei saa tulla yleisnimiä unionissa.

4.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettua suojaa sovelletaan myös unionin tullialueelle saapuviin tavaroihin, joita ei luovuteta vapaaseen liikkeeseen siellä.

22 artikla

Tuote-eritelmä

1.   Tämän asetuksen mukaisesti suojatun maantieteellisen merkinnän on oltava sellaisen tuote-eritelmän mukainen, johon sisältyvät vähintään seuraavat tiedot:

| a) | nimi, joka on suojattava maantieteellisenä merkintänä, sellaisena kuin sitä käytetään kaupassa tai yleisessä kielenkäytössä, ainoastaan niillä kielillä, joita perinteisesti käytetään tai käytettiin tietyn tuotteen kuvaamiseen rajatulla maantieteellisellä alueella, alkuperäisessä kirjoitusasussaan ja transkriboituna latinalaiseen kirjoitusasuun, jos ne eroavat toisistaan; |
| --- | --- |

a)

nimi, joka on suojattava maantieteellisenä merkintänä, sellaisena kuin sitä käytetään kaupassa tai yleisessä kielenkäytössä, ainoastaan niillä kielillä, joita perinteisesti käytetään tai käytettiin tietyn tuotteen kuvaamiseen rajatulla maantieteellisellä alueella, alkuperäisessä kirjoitusasussaan ja transkriboituna latinalaiseen kirjoitusasuun, jos ne eroavat toisistaan;

| b) | tislatun alkoholijuoman luokka tai ilmaisu ”viina”, jos tislattu alkoholijuoma ei ole liitteessä I olevien tislattujen alkoholijuomien luokkien osalta vahvistettujen vaatimusten mukainen; |
| --- | --- |

b)

tislatun alkoholijuoman luokka tai ilmaisu ”viina”, jos tislattu alkoholijuoma ei ole liitteessä I olevien tislattujen alkoholijuomien luokkien osalta vahvistettujen vaatimusten mukainen;

| c) | tislatun alkoholijuoman ominaisuuksien kuvaus, mukaan lukien tarvittaessa raaka-aineet, joista se on valmistettu, sekä tuotteen tärkeimmät fysikaaliset, kemialliset tai aistinvaraiset ominaisuudet ja tuotteen erityisominaisuudet verrattuna saman luokan tislattuihin alkoholijuomiin; |
| --- | --- |

c)

tislatun alkoholijuoman ominaisuuksien kuvaus, mukaan lukien tarvittaessa raaka-aineet, joista se on valmistettu, sekä tuotteen tärkeimmät fysikaaliset, kemialliset tai aistinvaraiset ominaisuudet ja tuotteen erityisominaisuudet verrattuna saman luokan tislattuihin alkoholijuomiin;

| d) | maantieteellisen alueen rajaus suhteessa f alakohdassa tarkoitettuun yhteyteen; |
| --- | --- |

d)

maantieteellisen alueen rajaus suhteessa f alakohdassa tarkoitettuun yhteyteen;

| e) | kuvaus tislatun alkoholijuoman valmistusmenetelmästä ja tarvittaessa aidoista ja muuttumattomista paikallisista valmistusmenetelmistä; |
| --- | --- |

e)

kuvaus tislatun alkoholijuoman valmistusmenetelmästä ja tarvittaessa aidoista ja muuttumattomista paikallisista valmistusmenetelmistä;

| f) | yksityiskohtaiset tiedot tislatun alkoholijuoman tunnetun laadun, maineen tai muun ominaisuuden sekä sen maantieteellisen alkuperän välisestä yhteydestä; |
| --- | --- |

f)

yksityiskohtaiset tiedot tislatun alkoholijuoman tunnetun laadun, maineen tai muun ominaisuuden sekä sen maantieteellisen alkuperän välisestä yhteydestä;

| g) | tuote-eritelmää koskevien säännösten noudattamisen tarkastamisesta 38 artiklan nojalla huolehtivien toimivaltaisten viranomaisten tai, jos saatavilla, elinten nimet ja osoitteet sekä niiden erityistehtävät; |
| --- | --- |

g)

tuote-eritelmää koskevien säännösten noudattamisen tarkastamisesta 38 artiklan nojalla huolehtivien toimivaltaisten viranomaisten tai, jos saatavilla, elinten nimet ja osoitteet sekä niiden erityistehtävät;

| h) | kyseisen maantieteellisen merkinnän merkintöjä koskevat erityissäännöt. |
| --- | --- |

h)

kyseisen maantieteellisen merkinnän merkintöjä koskevat erityissäännöt.

Pakkausta koskevat vaatimukset on tapauksen mukaan sisällytettävä tuote-eritelmään, ja niiden mukana on oltava perustelut, joissa osoitetaan, miksi pakkaaminen on suoritettava rajatulla maantieteellisellä alueella laadun säilyttämiseksi, alkuperän varmistamiseksi tai valvonnan varmistamiseksi, ottaen huomioon unionin lainsäädännön ja erityisesti tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja palveluiden tarjoamisen vapautta koskevan unionin oikeuden.

2.   Tekniset asiakirjat, jotka on sisällytetty asetuksen (EY) N:o 110/2008 mukaisiin hakemuksiin ennen 8 päivää kesäkuuta 2019, on katsottava tämän artiklan mukaisiksi tuote-eritelmiksi.

23 artikla

Maantieteellistä merkintää koskevan rekisteröintihakemuksen sisältö

1.   Jäljempänä olevan 24 artiklan 5 tai 8 kohdan mukaiseen maantieteellistä merkintää koskevaan rekisteröintihakemukseen on sisällyttävä vähintään seuraavat tiedot:

| a) | hakijaryhmän ja toimivaltaisten viranomaisten nimi ja osoite tai, jos saatavilla, tuote-eritelmää koskevien säännösten noudattamisen tarkastamisesta huolehtivien elinten nimet ja osoitteet; |
| --- | --- |

a)

hakijaryhmän ja toimivaltaisten viranomaisten nimi ja osoite tai, jos saatavilla, tuote-eritelmää koskevien säännösten noudattamisen tarkastamisesta huolehtivien elinten nimet ja osoitteet;

| b) | 22 artiklassa säädetty tuote-eritelmä; |
| --- | --- |

b)

22 artiklassa säädetty tuote-eritelmä;

| c) | yhtenäinen asiakirja, joka sisältää seuraavat tiedot:






  i) | tuote-eritelmän pääkohdat, mukaan lukien suojattava nimi, luokka, johon tislattu alkoholijuoma kuuluu, tai ilmaisu ”viina”, valmistusmenetelmä, tislatun alkoholijuoman ominaisuuksien kuvaus, maantieteellisen alueen tarkka rajaus ja tarvittaessa pakkausta ja merkintöjä koskevat erityissäännöt; |
| --- | --- | --- |

c)

yhtenäinen asiakirja, joka sisältää seuraavat tiedot:

i)

tuote-eritelmän pääkohdat, mukaan lukien suojattava nimi, luokka, johon tislattu alkoholijuoma kuuluu, tai ilmaisu ”viina”, valmistusmenetelmä, tislatun alkoholijuoman ominaisuuksien kuvaus, maantieteellisen alueen tarkka rajaus ja tarvittaessa pakkausta ja merkintöjä koskevat erityissäännöt;

| ii) | kuvaus tislatun alkoholijuoman ja 3 artiklan 4 alakohdassa tarkoitetun maantieteellisen alkuperän välisestä yhteydestä sekä tarvittaessa yhteyden perusteena olevat tuotekuvauksen tai valmistusmenetelmän erityispiirteet. |
| --- | --- |

ii)

kuvaus tislatun alkoholijuoman ja 3 artiklan 4 alakohdassa tarkoitetun maantieteellisen alkuperän välisestä yhteydestä sekä tarvittaessa yhteyden perusteena olevat tuotekuvauksen tai valmistusmenetelmän erityispiirteet.

Lisäksi 24 artiklan 8 kohdassa tarkoitetussa hakemuksessa on oltava tuote-eritelmän julkaisutiedot ja todiste siitä, että tuotteen nimi on suojattu sen alkuperämaassa.

2.   Jäljempänä 24 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuihin hakemusasiakirjoihin on sisällyttävä seuraavat tiedot:

| a) | hakijaryhmän nimi ja osoite; |
| --- | --- |

a)

hakijaryhmän nimi ja osoite;

| b) | tämän artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu yhtenäinen asiakirja; |
| --- | --- |

b)

tämän artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu yhtenäinen asiakirja;

| c) | jäsenvaltion ilmoitus siitä, että se katsoo hakemuksen olevan tämän asetuksen vaatimusten ja sen nojalla annettujen säännösten mukainen; |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltion ilmoitus siitä, että se katsoo hakemuksen olevan tämän asetuksen vaatimusten ja sen nojalla annettujen säännösten mukainen;

| d) | tuote-eritelmän julkaisutiedot. |
| --- | --- |

d)

tuote-eritelmän julkaisutiedot.

24 artikla

Maantieteellisen merkinnän rekisteröintihakemus

1.   Hakemuksen maantieteellisen merkinnän rekisteröimiseksi tämän luvun mukaisesti voivat jättää ainoastaan ryhmät, jotka työskentelevät sen tislatun alkoholijuoman parissa, jonka nimeä ehdotetaan rekisteröitäväksi.

2.   Jäsenvaltion nimeämä viranomainen voidaan katsoa ryhmäksi tätä lukua sovellettaessa, jos asianomaisten tuottajien ei ole mahdollista muodostaa ryhmää lukumääränsä, maantieteellisen sijaintinsa tai organisaationsa erityispiirteiden vuoksi. Tällaisessa tapauksessa 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa hakemusasiakirjoissa on esitettävä nämä syyt.

3.   Yksittäinen luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voidaan katsoa ryhmäksi tätä lukua sovellettaessa, jos molemmat seuraavista edellytyksistä täyttyvät:

| a) | asianomainen henkilö on ainoa tuottaja, joka haluaa jättää hakemuksen; ja |
| --- | --- |

a)

asianomainen henkilö on ainoa tuottaja, joka haluaa jättää hakemuksen; ja

| b) | kyseisellä rajatulla maantieteellisellä alueella on ominaispiirteitä, jotka eroavat merkittävästi naapurialueiden ominaispiirteistä, tislatun alkoholijuoman ominaispiirteet ovat erilaiset kuin naapurialueilla tuotettujen ominaispiirteet tai tislatun alkoholijuoman erityinen laatu, maine tai muu ominaispiirre liittyy selvästi sen maantieteelliseen alkuperään. |
| --- | --- |

b)

kyseisellä rajatulla maantieteellisellä alueella on ominaispiirteitä, jotka eroavat merkittävästi naapurialueiden ominaispiirteistä, tislatun alkoholijuoman ominaispiirteet ovat erilaiset kuin naapurialueilla tuotettujen ominaispiirteet tai tislatun alkoholijuoman erityinen laatu, maine tai muu ominaispiirre liittyy selvästi sen maantieteelliseen alkuperään.

4.   Jos maantieteellinen merkintä viittaa rajatylittävään maantieteelliseen alueeseen, useampi ryhmä eri jäsenvaltioista tai kolmansista maista voi jättää yhteisen rekisteröintihakemuksen.

Jos jätetään yhteinen hakemus, sen jättää komissiolle asianomainen jäsenvaltio tai asianomaisen kolmannen maan hakijaryhmä joko suoraan tai asianomaisen kolmannen maan viranomaisten välityksellä kuultuaan kaikkia asianomaisia viranomaisia ja hakijaryhmiä. Yhteisessä hakemuksessa on oltava 23 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu ilmoitus kaikilta asianomaisilta jäsenvaltioilta. Edellä 23 artiklassa säädetyt vaatimukset on täytettävä kaikissa asianomaisissa jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa.

Kun kyseessä on yhteinen hakemus, asiaankuuluvat kansalliset vastaväitemenettelyt on toteutettava kaikissa asianomaisissa jäsenvaltioissa.

5.   Kun hakemus koskee tietyssä jäsenvaltiossa sijaitsevaa maantieteellistä aluetta, se on jätettävä kyseisen jäsenvaltion viranomaisille.

Jäsenvaltion on tutkittava hakemus asianmukaisin keinoin tarkastaakseen, että se on perusteltu ja täyttää tässä luvussa säädetyt vaatimukset.

6.   Jäsenvaltion on osana 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua tutkimusta pantava vireille kansallinen vastaväitemenettely, jolla varmistetaan 5 kohdassa tarkoitetun hakemuksen riittävä julkaiseminen ja johon sisältyy kohtuullinen aika, jonka kuluessa luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, joiden oikeutettua etua asia koskee ja jotka asuvat jäsenvaltion alueella tai ovat sijoittautuneet jäsenvaltion alueelle, voivat esittää hakemusta koskevan vastaväitteen.

Jäsenvaltion on tarkasteltava mahdollisesti saadun vastaväitteen tutkittavaksi ottamisen edellytysten täyttymistä 28 artiklassa tarkoitettujen perusteiden mukaisesti.

7.   Jos jäsenvaltio saadun vastaväitteen tarkastelun jälkeen katsoo, että tämän luvun vaatimukset täyttyvät, se voi tehdä myönteisen päätöksen ja jättää komissiolle hakemusasiakirjat. Sen on tällaisessa tapauksessa ilmoitettava komissiolle vastaväitteistä, jotka voidaan ottaa tutkittaviksi ja jotka on saatu luonnolliselta henkilöltä tai oikeushenkilöltä, joka on laillisesti pitänyt kaupan kyseisiä tuotteita käyttäen asianomaisia nimiä jatkuvasti vähintään viiden vuoden ajan ennen 6 kohdassa tarkoitettua julkaisupäivää. Jäsenvaltioiden on myös tiedotettava komissiolle kansallisista oikeudellisista menettelyistä, jotka voivat vaikuttaa rekisteröintimenettelyyn.

Jäsenvaltion on varmistettava, että sen ensimmäisen alakohdan nojalla tekemä myönteinen päätös julkistetaan ja että luonnollisilla henkilöillä ja oikeushenkilöillä, joiden oikeutettua etua asia koskee, on mahdollisuus valittaa päätöksestä.

Jäsenvaltion on varmistettava, että tuote-eritelmän se versio, johon jäsenvaltion myönteinen päätös perustuu, julkaistaan, ja huolehdittava siitä, että tuote-eritelmä on sähköisesti saatavilla.

Jäsenvaltion on myös varmistettava tuote-eritelmän sen version, josta komissio tekee päätöksen 26 artiklan 2 kohdan nojalla, asianmukainen julkaiseminen.

8.   Jos hakemus koskee kolmannessa maassa sijaitsevaa maantieteellistä aluetta, hakemus on jätettävä komissiolle joko suoraan tai asianomaisen kolmannen maan viranomaisten välityksellä.

9.   Tässä artiklassa tarkoitetut asiakirjat, jotka lähetetään komissiolle, on laadittava jollakin unionin virallisella kielellä.

25 artikla

Väliaikainen kansallinen suoja

1.   Jäsenvaltio voi, mutta vain väliaikaisesti, myöntää nimelle kansallisella tasolla tämän luvun mukaisen suojan, joka alkaa päivästä, jona hakemus jätetään komissiolle.

2.   Tällainen kansallinen suoja lakkaa päivänä, jona päätös tämän luvun mukaisesta rekisteröinnistä tehdään tai hakemus peruutetaan.

3.   Jos nimeä ei ole rekisteröity tämän luvun mukaisesti, tällaisen kansallisen suojan vaikutuksista vastaa yksinomaan asianomainen jäsenvaltio.

4.   Jäsenvaltioiden 1 kohdan mukaisesti toteuttamilla toimenpiteillä saa olla vaikutusta ainoastaan kansallisella tasolla, eikä niillä saa olla vaikutusta unionin sisäiseen kauppaan tai kansainväliseen kauppaan.

26 artikla

Komission suorittama tutkimus ja julkaiseminen vastaväitemenettelyä varten

1.   Komissio tutkii kaikki sille 24 artiklan mukaisesti jätetyt hakemukset asianmukaisin keinoin tarkastaakseen, että hakemus on perusteltu, että se täyttää tässä luvussa säädetyt vaatimukset ja että hakijajäsenvaltion ulkopuolisten sidosryhmien edut on otettu huomioon. Tällainen tutkimus perustuu 23 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuun yhtenäiseen asiakirjaan, siinä tarkistetaan, että hakemuksessa ei ole ilmeisiä virheitä, eikä se saa yleensä kestää yli kuutta kuukautta. Jos tämä määräaika kuitenkin ylittyy, komissio ilmoittaa viipymättä viivästyksen syyt hakijalle kirjallisesti.

Komissio julkaisee vähintään kuukausittain luettelon nimistä, joista sille on jätetty rekisteröintihakemus, sekä päivämäärät, joina hakemukset on jätetty. Luetteloon on sisällyttävä myös sen jäsenvaltion tai kolmannen maan nimi, josta hakemus jätettiin.

2.   Jos komissio katsoo 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti suoritetun tutkimuksen perusteella, että tässä luvussa säädetyt vaatimukset täyttyvät, se julkaisee 23 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutiedot Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

27 artikla

Vastaväitemenettely

1.   Kolmen kuukauden kuluessa Euroopan unionin virallisessa lehdessä tapahtuneesta julkaisemisesta jäsenvaltion tai kolmannen maan viranomaiset taikka luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, joiden oikeutettua etua asia koskee ja jotka asuvat kolmannessa maassa tai ovat sijoittautuneet kolmanteen maahan, voivat toimittaa komissiolle vastaväiteilmoituksen.

Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, joiden oikeutettua etua asia koskee ja joiden asuin- tai sijoittautumispaikka on muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, josta hakemus jätettiin, voivat toimittaa vastaväiteilmoituksen asuin- tai sijoittautumisjäsenvaltiolleen määräajassa, joka mahdollistaa vastaväitteen esittämisen ensimmäisen alakohdan mukaisesti.

Vastaväiteilmoitukseen on sisällytettävä ilmoitus siitä, että hakemus saattaisi rikkoa tässä luvussa säädettyjä vaatimuksia.

Vastaväiteilmoitus, jossa ei ole tällaista ilmoitusta, on mitätön.

Komissio toimittaa vastaväiteilmoituksen viipymättä edelleen hakemuksen jättäneelle viranomaiselle ja elimelle.

2.   Jos komissiolle toimitetaan vastaväiteilmoitus, jota seuraa kahden kuukauden kuluessa perusteltu vastaväite, komissio tarkastaa tämän perustellun vastaväitteen tutkittavaksi ottamisen edellytysten täyttymisen.

3.   Kahden kuukauden kuluessa tutkittavaksi otettavan perustellun vastaväitteen vastaanottamisesta komissio kehottaa vastaväitteen esittänyttä viranomaista tai henkilöä sekä hakemuksen jättänyttä viranomaista tai elintä käymään tarvittavia neuvotteluja, kuitenkin enintään kolmen kuukauden ajan. Kyseinen määräaika alkaa päivästä, jona asiaa koskeva kehotus lähetetään asianomaisille osapuolille sähköisesti.

Vastaväitteen esittäneen viranomaisen tai henkilön sekä hakemuksen jättäneen viranomaisen tai elimen on aloitettava tällaiset tarvittavat neuvottelut ilman aiheetonta viivytystä. Niiden on annettava toisilleen asiaankuuluvat tiedot sen arvioimiseksi, onko rekisteröintihakemus tässä luvussa säädettyjen vaatimusten mukainen. Jos sopimukseen ei päästä, nämä tiedot toimitetaan myös komissiolle.

Kun osapuolet pääsevät sopimukseen, sen jäsenvaltion tai kolmannen maan, josta hakemus jätettiin, viranomaisten on ilmoitettava komissiolle kaikki seikat, jotka mahdollistivat sopimukseen pääsemisen, mukaan lukien hakijan, jäsenvaltion viranomaisten tai kolmannen maan viranomaisten mielipiteet tai muiden vastaväitteen esittäneiden luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden mielipiteet.

Ilmoitus komissiolle on tehtävä kuukauden kuluessa neuvottelujen päättymisestä riippumatta siitä, onko sopimukseen päästy vai ei.

Komissio voi milloin tahansa näiden kolmen kuukauden aikana hakijan pyynnöstä pidentää neuvottelujen määräaikaa enintään kolmella kuukaudella.

4.   Jos 26 artiklan 2 kohdan mukaisesti julkaistuja tietoja on tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tarvittavien neuvottelujen seurauksena muutettu huomattavasti, komissio suorittaa uudestaan 26 artiklassa tarkoitetun tutkimuksen.

5.   Komissiolle 1–4 kohdan mukaisesti lähetettävä vastaväiteilmoitus, perusteltu vastaväite ja siihen liittyvät asiakirjat on laadittava jollakin unionin virallisella kielellä.

28 artikla

Vastustamisperusteet

1.   Edellä 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu perusteltu vastaväite otetaan tutkittavaksi ainoastaan, jos komissio vastaanottaa sen mainitussa artiklassa säädetyssä määräajassa ja siinä osoitetaan, että

| a) | ehdotettu maantieteellinen merkintä ei ole 3 artiklan 4 alakohdan määritelmän mukainen, tai se ei ole 22 artiklassa tarkoitettujen vaatimusten mukainen; |
| --- | --- |

a)

ehdotettu maantieteellinen merkintä ei ole 3 artiklan 4 alakohdan määritelmän mukainen, tai se ei ole 22 artiklassa tarkoitettujen vaatimusten mukainen;

| b) | ehdotetun maantieteellisen merkinnän rekisteröinti olisi 34 tai 35 artiklan vastaista; tai |
| --- | --- |

b)

ehdotetun maantieteellisen merkinnän rekisteröinti olisi 34 tai 35 artiklan vastaista; tai

| c) | ehdotetun maantieteellisen merkinnän rekisteröinti vaarantaisi täysin samanlaisen tai osittain samanlaisen nimen tai tavaramerkin olemassaolon tai vähintään viiden vuoden ajan ennen 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua julkaisupäivää markkinoilla laillisesti olleiden tuotteiden olemassaolon; tai |
| --- | --- |

c)

ehdotetun maantieteellisen merkinnän rekisteröinti vaarantaisi täysin samanlaisen tai osittain samanlaisen nimen tai tavaramerkin olemassaolon tai vähintään viiden vuoden ajan ennen 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua julkaisupäivää markkinoilla laillisesti olleiden tuotteiden olemassaolon; tai

| d) | 31 ja 32 artiklassa tarkoitettuja vaatimuksia ei ole noudatettu. |
| --- | --- |

d)

31 ja 32 artiklassa tarkoitettuja vaatimuksia ei ole noudatettu.

2.   Vastustamisperusteet arvioidaan unionin alueen osalta.

29 artikla

Maantieteellisten merkintöjen käyttöön liittyvät siirtymäkaudet

1.   Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla myönnetään enintään viiden vuoden siirtymäkausi, jonka aikana toisesta jäsenvaltiosta tai kolmannesta maasta peräisin olevassa tislatussa alkoholijuomassa, jonka nimi on 21 artiklan 2 kohdan vastainen, voidaan edelleen käyttää nimitystä, jolla sitä on pidetty kaupan, edellyttäen että 24 artiklan 6 kohdan tai 27 artiklan mukaisella tutkittavaksi otettavalla vastaväitteellä osoitetaan, että nimen rekisteröinti vaarantaisi

| a) | täysin samanlaisen nimen olemassaolon tai sellaisen yhdistetyn nimen olemassaolon, jonka yksi ilmaisu on sama kuin rekisteröitävä nimi; tai |
| --- | --- |

a)

täysin samanlaisen nimen olemassaolon tai sellaisen yhdistetyn nimen olemassaolon, jonka yksi ilmaisu on sama kuin rekisteröitävä nimi; tai

| b) | sellaisten muiden rekisteröitävän nimen kanssa samankaltaisten nimien olemassaolon, jotka viittaavat vähintään viiden vuoden ajan ennen 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua julkaisupäivää markkinoilla laillisesti olleeseen tislattuun alkoholijuomaan. |
| --- | --- |

b)

sellaisten muiden rekisteröitävän nimen kanssa samankaltaisten nimien olemassaolon, jotka viittaavat vähintään viiden vuoden ajan ennen 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua julkaisupäivää markkinoilla laillisesti olleeseen tislattuun alkoholijuomaan.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.   Rajoittamatta 36 artiklan soveltamista komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla pidennetään 1 kohdan mukaisesti myönnettyä siirtymäkautta enintään 15 vuoden pituiseksi tai sallitaan käytön jatkaminen enintään 15 vuoden ajan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, edellyttäen, että osoitetaan, että

| a) | 1 kohdassa tarkoitettu nimitys on ollut laillisessa käytössä keskeytyksettä ja oikeudenmukaisesti vähintään 25 vuoden ajan ennen suojahakemuksen toimittamista komissiolle; |
| --- | --- |

a)

1 kohdassa tarkoitettu nimitys on ollut laillisessa käytössä keskeytyksettä ja oikeudenmukaisesti vähintään 25 vuoden ajan ennen suojahakemuksen toimittamista komissiolle;

| b) | 1 kohdassa tarkoitetun nimityksen käytön tarkoituksena ei ole missään vaiheessa ollut rekisteröidyn maantieteellisen merkinnän maineesta hyötyminen; ja |
| --- | --- |

b)

1 kohdassa tarkoitetun nimityksen käytön tarkoituksena ei ole missään vaiheessa ollut rekisteröidyn maantieteellisen merkinnän maineesta hyötyminen; ja

| c) | kuluttajia ei ole johdettu eikä olisi voitu johtaa harhaan tuotteen oikean alkuperän suhteen. |
| --- | --- |

c)

kuluttajia ei ole johdettu eikä olisi voitu johtaa harhaan tuotteen oikean alkuperän suhteen.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja nimityksiä käytettäessä alkuperämaa on esitettävä merkinnöissä selkeästi ja näkyvästi.

30 artikla

Rekisteröintipäätös

1.   Jos komissio 26 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla suoritetusta tutkimuksesta saamiensa tietojen perusteella katsoo, etteivät ehdotetun maantieteellisen merkinnän rekisteröintiedellytykset täyty, se ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltion tai kolmannen maan hakijalle hylkäämisen syyt ja antaa sille mahdollisuuden esittää huomautuksia kahden kuukauden kuluessa. Jos komissio ei saa huomautuksia tai jos se saaduista huomautuksista huolimatta edelleen katsoo, etteivät rekisteröintiedellytykset täyty, se hylkää hakemuksen täytäntöönpanosäädöksillä, ellei hakemusta peruuteta. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.   Jos komissiolle ei toimiteta 27 artiklan mukaisia vastaväiteilmoituksia eikä tutkittavaksi otettavia perusteltuja vastaväitteitä, se hyväksyy 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä soveltamatta täytäntöönpanosäädöksiä, joilla nimi rekisteröidään.

3.   Jos komissiolle esitetään perusteltu vastaväite, jonka tutkittavaksi ottamisen edellytykset täyttyvät, se 27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tarvittavien neuvottelujen jälkeen ja otettuaan huomioon niiden tulokset joko

| a) | rekisteröi nimen täytäntöönpanosäädöksillä, jotka on hyväksytty soveltamatta 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä, jos sopimukseen on päästy, ja muuttaa tarvittaessa 26 artiklan 2 kohdan nojalla julkaistuja tietoja edellyttäen, etteivät muutokset ole merkittäviä; tai |
| --- | --- |

a)

rekisteröi nimen täytäntöönpanosäädöksillä, jotka on hyväksytty soveltamatta 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä, jos sopimukseen on päästy, ja muuttaa tarvittaessa 26 artiklan 2 kohdan nojalla julkaistuja tietoja edellyttäen, etteivät muutokset ole merkittäviä; tai

| b) | hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joilla rekisteröinnistä päätetään, jos sopimukseen ei ole päästy. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

b)

hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joilla rekisteröinnistä päätetään, jos sopimukseen ei ole päästy. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

4.   Rekisteröintisäädökset ja hylkäyspäätökset julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Rekisteröintisäädöksellä myönnetään 21 artiklassa tarkoitettu suoja maantieteelliselle merkinnälle.

31 artikla

Tuote-eritelmän muutokset

1.   Mikä tahansa ryhmä, jonka oikeutettua etua asia koskee, voi hakea hyväksyntää tuote-eritelmän muutokselle.

Hakemuksessa on kuvattava ja perusteltava muutokset, joita pyyntö koskee.

2.   Tuote-eritelmän muutokset on luokiteltava tärkeyden perusteella kahteen luokkaan:

| a) | unionin muutokset, jotka vaativat vastaväitemenettelyn unionin tasolla; |
| --- | --- |

a)

unionin muutokset, jotka vaativat vastaväitemenettelyn unionin tasolla;

| b) | tavanomaiset muutokset, jotka käsitellään jäsenvaltion tai kolmannen maan tasolla. |
| --- | --- |

b)

tavanomaiset muutokset, jotka käsitellään jäsenvaltion tai kolmannen maan tasolla.

3.   Muutosta pidetään unionin muutoksena, jos

| a) | siinä muutetaan tämän asetuksen mukaisesti rekisteröidyn maantieteellisen merkinnän nimeä tai nimen osaa; |
| --- | --- |

a)

siinä muutetaan tämän asetuksen mukaisesti rekisteröidyn maantieteellisen merkinnän nimeä tai nimen osaa;

| b) | siinä muutetaan tislatun alkoholijuoman virallista nimeä tai luokkaa; |
| --- | --- |

b)

siinä muutetaan tislatun alkoholijuoman virallista nimeä tai luokkaa;

| c) | se saattaa viedä tislatulta alkoholijuomalta sen tunnetun laadun, maineen tai muun ominaisuuden, joka liittyy olennaisella tavalla tislatun alkoholijuoman maantieteelliseen alkuperään; tai |
| --- | --- |

c)

se saattaa viedä tislatulta alkoholijuomalta sen tunnetun laadun, maineen tai muun ominaisuuden, joka liittyy olennaisella tavalla tislatun alkoholijuoman maantieteelliseen alkuperään; tai

| d) | siitä aiheutuu uusia tuotteen kaupan pitämisen rajoituksia. |
| --- | --- |

d)

siitä aiheutuu uusia tuotteen kaupan pitämisen rajoituksia.

Kaikkia muita tuote-eritelmän muutoksia pidetään tavanomaisina muutoksina.

Tavanomaisina muutoksina pidetään myös tilapäisiä muutoksia, joilla tuote-eritelmää muutetaan tilapäisesti viranomaisten määräämien pakollisten terveys- ja kasvinsuojelutoimien vuoksi tai jos muutokset liittyvät toimivaltaisten viranomaisten virallisesti tunnustamiin luonnonkatastrofeihin tai epäsuotuisiin sääoloihin.

4.   Unionin muutokset hyväksyy komissio. Hyväksymismenettely vastaa soveltuvin osin 24 artiklassa ja 26–30 artiklassa säädettyä menettelyä. Kolmansien maiden tai kolmansien maiden tuottajien esittämiin unionin muutoksia koskeviin hakemuksiin on sisällytettävä todiste siitä, että pyydetty muutos on kyseisessä kolmannessa maassa sovellettavan maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevan lainsäädännön mukainen.

5.   Tavanomaiset muutokset hyväksyy se jäsenvaltio, jonka alueella asiaomaisen tuotteen maantieteellinen alue sijaitsee. Kolmansien maiden osalta muutokset on hyväksyttävä kyseisessä kolmannessa maassa sovellettavan lainsäädännön mukaisesti.

6.   Muutoshakemusta tutkittaessa tarkastellaan yksinomaan ehdotettua muutosta.

32 artikla

Peruuttaminen

1.   Komissio voi omasta aloitteestaan taikka niiden luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden pyynnöstä, joiden oikeutettua etua asia koskee, hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla peruutetaan maantieteellisen merkinnän rekisteröinti jossakin seuraavista tapauksista:

| a) | tuote-eritelmän vaatimusten täyttymistä ei voida enää varmistaa; |
| --- | --- |

a)

tuote-eritelmän vaatimusten täyttymistä ei voida enää varmistaa;

| b) | maantieteellisen merkinnän mukaista tuotetta ei ole saatettu markkinoille vähintään seitsemään peräkkäiseen vuoteen. |
| --- | --- |

b)

maantieteellisen merkinnän mukaista tuotetta ei ole saatettu markkinoille vähintään seitsemään peräkkäiseen vuoteen.

Peruuttamismenettelyyn sovelletaan 24, 26, 27, 28 ja 30 artiklaa soveltuvin osin.

2.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, komissio voi rekisteröidyllä maantieteellisellä merkinnällä kaupan pidettävän tislatun alkoholijuoman tuottajien pyynnöstä hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vastaava rekisteröinti peruutetaan.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa komissio kuulee ennen täytäntöönpanosäädöksen hyväksymistä jäsenvaltion viranomaisia, kolmannen maan viranomaisia tai, jos se on mahdollista, sitä kolmannen maan tuottajaa, joka alun perin haki asianomaisen maantieteellisen merkinnän rekisteröintiä, ellei peruuttamista pyydä suoraan tämä alkuperäinen hakija.

4.   Tässä artiklassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

33 artikla

Tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen rekisteri

1.   Komissio hyväksyy viimeistään 8 päivänä kesäkuuta 2021 46 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta perustamalla julkisesti saatavilla oleva, ajantasalla pidetty sähköinen rekisteri tämän järjestelmän mukaisista tislattujen alkoholijuomien maantieteellisistä merkinnöistä, jäljempänä ’rekisteri’.

2.   Maantieteellisen merkinnän nimi on rekisteröitävä sen alkuperäisessä kirjoitusasussa. Jos alkuperäisessä kirjoitusasussa ei käytetä latinalaisia kirjaimia, alkuperäisen kirjoitusasun lisäksi on rekisteröitävä nimen transkribointi tai translitterointi latinalaiseen kirjaimistoon.

Tämän luvun mukaisesti rekisteröityjen maantieteellisten merkintöjen osalta rekisteristä on oltava suora pääsy yhtenäisiin asiakirjoihin ja rekisterissä on oltava myös tuote-eritelmän julkaisutiedot.

Ennen 8 päivää kesäkuuta 2019 rekisteröityjen maantieteellisten merkintöjen osalta rekisteristä on oltava suora pääsy asetuksen (EY) N:o 110/2008 17 artiklan 4 kohdan mukaisten teknisen asiakirjan tärkeimpiin tietoihin.

Komissio antaa 46 artiklan mukaisesti tätä kohtaa täydentäviä delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan rekisterin muotoa ja sisältöä koskevat täydentävät yksityiskohtaiset säännöt.

3.   Rekisteriin voidaan ottaa maantieteellisinä merkintöinä sellaisia kolmansissa maissa tuotettujen tislattujen alkoholijuomien maantieteellisiä merkintöjä, jotka on suojattu unionissa kansainvälisellä sopimuksella, jossa unioni on sopimuspuolena.

34 artikla

Homonyymiset maantieteelliset merkinnät

1.   Jos rekisteröitäväksi haetaan tämän asetuksen mukaisesti jo rekisteröidyn nimen kanssa täysin tai osittain homonyymistä nimeä, nimen rekisteröinnissä on otettava asianmukaisesti huomioon paikalliset ja perinteiset käytännöt sekä sekaannusvaara.

2.   Homonyymistä nimeä, joka saa kuluttajan virheellisesti uskomaan, että tuotteet ovat peräisin joltain muulta alueelta, ei saa rekisteröidä, vaikka nimi olisikin sen alueen, seudun tai paikan nimi, mistä kyseiset tuotteet ovat peräisin.

3.   Rekisteröidyn homonyymisen maantieteellisen merkinnän käyttö on sallittua edellyttäen, että myöhemmin rekisteröidyn homonyymisen nimen ja rekisterissä jo olevan nimen välillä on käytännössä riittävä ero, ottaen huomioon tarve varmistaa kyseisten tuottajien tasavertainen kohtelu ja se, ettei kuluttajaa johdeta harhaan.

4.   Tämän asetuksen 21 artiklassa tarkoitettu tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suoja ei rajoita asetusten (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 251/2014 mukaisten suojattujen maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten soveltamista.

35 artikla

Suojan epäämisperusteet

1.   Yleisnimeä ei saa suojata maantieteellisenä merkintänä.

Sen määrittämiseksi, onko nimestä tullut yleisnimi, on otettava huomioon kaikki asiaankuuluvat seikat ja erityisesti

| a) | tilanne unionissa ja erityisesti alueilla, joilla tuotetta kulutetaan; |
| --- | --- |

a)

tilanne unionissa ja erityisesti alueilla, joilla tuotetta kulutetaan;

| b) | asiaa koskeva unionin tai kansallinen lainsäädäntö. |
| --- | --- |

b)

asiaa koskeva unionin tai kansallinen lainsäädäntö.

2.   Nimeä ei saa suojata maantieteellisenä merkintänä, jos suoja saattaa johtaa kuluttajia harhaan tislatun alkoholijuoman tunnistamisessa tavaramerkin maineen ja tunnettuuden vuoksi.

3.   Nimen saa suojata maantieteellisenä merkintänä vain, jos tuotantovaiheet, jotka antavat tislatulle alkoholijuomalle sen laadun, maineen tai muun ominaisuuden, joka liittyy olennaisella tavalla tuotteen maantieteelliseen alkuperään, toteutetaan asianomaisella maantieteellisellä alueella.

36 artikla

Tavaramerkkien ja maantieteellisten merkintöjen välinen suhde

1.   Sellaisen tavaramerkin rekisteröinti, jonka käyttö vastaa tai vastaisi yhtä tai useampaa 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista tilanteista, on evättävä tai julistettava mitättömäksi.

2.   Tavaramerkin, jonka käyttö vastaa yhtä tai useampaa 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista tilanteista ja jota koskeva rekisteröintihakemus on tehty tai joka on rekisteröity tai jota koskeva oikeus on saatu asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti unionin alueella vilpittömässä mielessä tapahtuneella käytöllä ennen päivää, jona maantieteellisen merkinnän suojahakemus jätettiin komissiolle, käyttö voi jatkua ja tavaramerkki voidaan uusia maantieteellisen merkinnän rekisteröinnistä huolimatta, jos Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2015/2436 (24) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2017/1001 (25) säädettyjä tavaramerkin mitättömyys- tai menettämisperusteita ei ole olemassa.

37 artikla

Olemassa olevat rekisteröidyt maantieteelliset merkinnät

Asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteessä III rekisteröidyt ja siten mainitun asetuksen mukaisesti suojatut tislattujen alkoholijuomien maantieteelliset merkinnät ovat ilman eri toimenpiteitä suojattuja maantieteellisinä merkintöinä tämän asetuksen mukaisesti. Komissio kirjaa ne tämän asetuksen 33 artiklassa tarkoitettuun rekisteriin.

38 artikla

Tuote-eritelmien noudattamisen tarkastaminen

1.   Jäsenvaltioiden on laadittava ja pidettävä ajan tasalla luettelo sellaisia tislattuja alkoholijuomia tuottavista toimijoista, joilla on tämän asetuksen mukaisesti rekisteröity maantieteellinen merkintä.

2.   Tämän asetuksen mukaisesti rekisteröityjen tislattujen alkoholijuomien alkuperää unionissa osoittavien maantieteellisten merkintöjen osalta 22 artiklassa tarkoitetun tuote-eritelmien noudattamisen tarkastamisen ennen tuotteen saattamista markkinoille suorittaa

| a) | yksi tai useampi 43 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen; tai |
| --- | --- |

a)

yksi tai useampi 43 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen; tai

| b) | asetuksen (EY) N:o 882/2004 2 artiklan toisen kohdan 5 alakohdassa tarkoitettu valvontaelin, joka toimii tuotteita sertifioivana elimenä. |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EY) N:o 882/2004 2 artiklan toisen kohdan 5 alakohdassa tarkoitettu valvontaelin, joka toimii tuotteita sertifioivana elimenä.

Jos jäsenvaltio soveltaa 24 artiklan 2 kohtaa, tuote-eritelmän noudattamisen tarkastamisesta huolehtii muu viranomainen kuin mainitun kohdan mukaisesti ryhmäksi katsottu viranomainen.

Sen estämättä, mitä kansallisessa oikeudessa säädetään, tällaisesta tuote-eritelmien noudattamisen tarkastamisesta aiheutuvista kuluista voivat vastata toimijat, joihin tämä valvonta kohdistuu.

3.   Tämän asetuksen mukaisesti rekisteröityjen tislattujen alkoholijuomien alkuperää kolmansissa maissa osoittavien maantieteellisten merkintöjen osalta tuote-eritelmien noudattamisen tarkastamisen ennen tuotteen saattamista markkinoille suorittaa

| a) | kolmannen maan nimeämä toimivaltainen viranomainen; tai |
| --- | --- |

a)

kolmannen maan nimeämä toimivaltainen viranomainen; tai

| b) | tuotteita sertifioiva elin. |
| --- | --- |

b)

tuotteita sertifioiva elin.

4.   Jäsenvaltioiden on julkaistava 2 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten ja elinten nimet ja osoitteet sekä ajantasaistettava nämä tiedot säännöllisesti.

Komissio julkaisee 3 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten ja elinten nimet ja osoitteet ja ajantasaistaa nämä tiedot säännöllisesti.

5.   Edellä 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen valvontaelinten ja 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen tuotteita sertifioivien elinten on noudatettava eurooppalaista standardia ISO/IEC 17065:2012, mukaan lukien sen mahdolliset tulevat sovellettavat tarkistukset tai muutetut versiot, ja oltava sen tai niiden mukaisesti hyväksyttyjä.

6.   Edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten, jotka tarkastavat tämän asetuksen mukaisesti suojatun maantieteellisen merkinnän vastaavuuden tuote-eritelmän kanssa, on oltava objektiivisia ja puolueettomia. Niillä on oltava käytössään pätevä henkilöstö ja voimavarat, joita kyseisten tehtävien hoito edellyttää.

39 artikla

Nimien käytön seuranta myyntipaikoilla

1.   Jäsenvaltioiden on tehtävä riskianalyysin perusteella tarkastuksia, jotka koskevat tämän asetuksen mukaisesti rekisteröityjen maantieteellisten merkintöjen käyttöä myyntipaikoilla, ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jos tämän luvun vaatimuksia rikotaan.

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset hallinnolliset ja oikeudelliset toimet, joilla estetään tai lopetetaan sellaisten tuotteiden tai palveluiden nimien laiton käyttö, jotka tuotetaan tai joita pidetään kaupan niiden alueella ja jotka on suojattu tämän asetuksen mukaisesti rekisteröidyillä maantieteellisillä merkinnöillä.

Jäsenvaltioiden on nimettävä tätä tarkoitusta varten viranomaiset, jotka vastaavat kyseisten toimien toteuttamisesta kunkin jäsenvaltion määrittämien menettelyjen mukaisesti.

Näiden viranomaisten on annettava riittävät takeet objektiivisuudesta ja puolueettomuudesta, ja niillä on oltava käytössään pätevä henkilöstö ja voimavarat, joita niiden tehtävien hoito edellyttää.

3.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 43 artiklan mukaisesti nimettyjen, nimen käyttöä myyntipaikoilla koskevista tarkastuksista vastaavien toimivaltaisten viranomaisten ja nimet ja osoitteet. Komissio julkaisee näiden viranomaisten nimet ja osoitteet.

40 artikla

Valvontatoimia koskeva menettely ja vaatimukset sekä valvontatoimien suunnittelu ja valvontatoimista raportointi

1.   Tämän asetuksen 38 ja 39 artiklassa säädettyihin tarkastuksiin sovelletaan soveltuvin osin asetuksessa (EY) N:o 882/2004 vahvistettuja menettelyjä ja vaatimuksia.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän luvun mukaisten velvoitteiden valvontatoimet sisältyvät erillisenä jaksona monivuotisiin kansallisiin valvontasuunnitelmiin asetuksen (EY) N:o 882/2004 41–43 artiklan mukaisesti.

3.   Asetuksen (EY) N:o 882/2004 44 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin vuosiraportteihin on sisällytettävä erillinen jakso, jossa esitetään kyseisessä säännöksessä tarkoitetut tiedot tässä asetuksessa säädettyjen velvoitteiden valvonnasta.

41 artikla

Siirretty säädösvalta

1.   Siirretään komissiolle valta antaa 46 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla lisäedellytyksiä, joita on noudatettava, myös tapauksissa, joissa maantieteellinen alue kattaa useamman kuin yhden maan, ja jotka koskevat

| a) | 23 ja 24 artiklassa tarkoitettuja maantieteellisen merkinnän rekisteröintihakemuksia; ja |
| --- | --- |

a)

23 ja 24 artiklassa tarkoitettuja maantieteellisen merkinnän rekisteröintihakemuksia; ja

| b) | 24 artiklassa tarkoitettuja alustavia kansallisia menettelyjä, komission suorittamia tutkimuksia, vastaväitemenettelyä ja maantieteellisten merkintöjen peruuttamista. |
| --- | --- |

b)

24 artiklassa tarkoitettuja alustavia kansallisia menettelyjä, komission suorittamia tutkimuksia, vastaväitemenettelyä ja maantieteellisten merkintöjen peruuttamista.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa 46 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla edellytykset ja vaatimukset menettelylle, jota sovelletaan tuote-eritelmiin tehtäviin 31 artiklassa tarkoitettuihin unionin muutoksiin ja tavanomaisiin muutoksiin, myös tilapäisiin muutoksiin.

42 artikla

Täytäntöönpanovalta

1.   Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä yksityiskohtaisia sääntöjä seuraavista:

| a) | 22 artiklassa tarkoitetun tuote-eritelmän muoto sekä toimenpiteet, jotka koskevat tuote-eritelmässä ilmoitettavia tietoja 22 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetusta maantieteellisen alueen ja lopputuotteen välisestä yhteydestä; |
| --- | --- |

a)

22 artiklassa tarkoitetun tuote-eritelmän muoto sekä toimenpiteet, jotka koskevat tuote-eritelmässä ilmoitettavia tietoja 22 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetusta maantieteellisen alueen ja lopputuotteen välisestä yhteydestä;

| b) | 27 ja 28 artiklassa tarkoitettuihin vastaväitteiden muotoon ja esittämiseen liittyvät menettelyt; |
| --- | --- |

b)

27 ja 28 artiklassa tarkoitettuihin vastaväitteiden muotoon ja esittämiseen liittyvät menettelyt;

| c) | 31 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua unionin muutoksia koskevan hakemuksen ja 5 kohdassa tarkoitettuja tavanomaisia ja tilapäisiä muutoksia koskevien ilmoitusten muoto ja esittäminen; |
| --- | --- |

c)

31 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua unionin muutoksia koskevan hakemuksen ja 5 kohdassa tarkoitettuja tavanomaisia ja tilapäisiä muutoksia koskevien ilmoitusten muoto ja esittäminen;

| d) | 32 artiklassa tarkoitettuun peruuttamiseen liittyvät menettelyt ja sen muoto sekä peruuttamispyyntöjen esittäminen; ja |
| --- | --- |

d)

32 artiklassa tarkoitettuun peruuttamiseen liittyvät menettelyt ja sen muoto sekä peruuttamispyyntöjen esittäminen; ja

| e) | 38 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltioille kuuluvat tarkastukset ja todentamiset, mukaan lukien testaus. |
| --- | --- |

e)

38 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltioille kuuluvat tarkastukset ja todentamiset, mukaan lukien testaus.

2.   Komissio hyväksyy viimeistään 8 päivänä kesäkuuta 2021 täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt 23 ja 24 artiklassa tarkoitettuja hakemuksia koskevista menettelyistä sekä hakemusten muodosta ja esittämisestä, myös useampaa kuin yhtä kansallista aluetta koskevien hakemusten osalta.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

IV LUKU

TARKASTUKSET, TIETOJENVAIHTO JA JÄSENVALTIOIDEN LAINSÄÄDÄNTÖ

43 artikla

Tislattujen alkoholijuomien tarkastukset

1.   Tislattuja alkoholijuomia koskevat tarkastukset ovat jäsenvaltioiden vastuulla. Niiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi ja nimettävä toimivaltaiset viranomaiset, jotka vastaavat siitä, että tämän asetuksen noudattaminen varmistetaan.

2.   Komissio varmistaa tämän asetuksen yhdenmukaisen soveltamisen ja vahvistaa tarvittaessa täytäntöönpanosäädöksillä säännöt, jotka koskevat jäsenvaltioiden toteuttamia tämän asetuksen soveltamisesta aiheutuvien velvoitteiden noudattamiseen liittyviä hallinnollisia ja fyysisiä tarkastuksia. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

44 artikla

Tietojenvaihto

1.   Jäsenvaltiot ja komissio toimittavat toisilleen tämän asetuksen soveltamisessa tarvittavat tiedot.

2.   Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, jotka koskevat vaihdettavien tietojen luonnetta ja tyyppiä ja tietojenvaihtomenetelmiä.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

45 artikla

Jäsenvaltioiden lainsäädäntö

1.   Soveltaessaan laatupolitiikkaa alueellaan tuotettuihin tislattuihin alkoholijuomiin ja erityisesti rekisteriin kirjattuihin maantieteellisiin merkintöihin tai uusien maantieteellisten merkintöjen suojaamiseen jäsenvaltiot voivat vahvistaa tuotantoa, kuvausta, esittelyä ja merkintöjä koskevia sääntöjä, jotka ovat tiukempia kuin liitteissä I ja II esitetyt säännöt, edellyttäen että niiden vahvistamat säännöt ovat unionin oikeuden mukaiset.

2.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot eivät saa kieltää tai rajoittaa tämän asetuksen mukaisten muissa jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa tuotettujen tislattujen alkoholijuomien tuontia, myyntiä tai kulutusta.

V LUKU

SÄÄDÖSVALLAN SIIRTÄMINEN, TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄNNÖKSET JA SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

1 JAKSO

Säädösvallan siirtäminen ja täytäntöönpanosäännökset

46 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

2.   Siirretään komissiolle 24 päivästä toukokuuta 2019 seitsemän vuoden ajaksi 8 ja 19 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän seitsemän vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Siirretään komissiolle 24 päivästä toukokuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 33 ja 41 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

4.   Siirretään komissiolle 24 päivästä toukokuuta 2019 kuuden vuoden ajaksi 50 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

5.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8, 19, 33, 41 ja 50 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

6.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

7.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

8.   Edellä olevan 8, 19, 33, 41 ja 50 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

47 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa asetuksella (ETY) N:o 1576/89 perustettu tislattujen alkoholijuomien komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

2 JAKSO

Poikkeus sekä siirtymä- ja loppusäännökset

48 artikla

Poikkeus direktiivin 2007/45/EY nimellismääriä koskevista vaatimuksista

Poiketen siitä, mitä direktiivin 2007/45/EY 3 artiklassa ja kyseisen direktiivin liitteessä olevan 1 kohdan kuudennella rivillä säädetään, pannutislauksella tuotettua ja Japanissa pullotettua kertatislattua shochua (26) voidaan saattaa unionin markkinoille 720 millilitran ja 1 800 millilitran nimellismäärissä.

shochua

26

49 artikla

Kumoaminen

1.   Rajoittamatta 50 artiklan soveltamista kumotaan asetus (EY) N:o 110/2008 25 päivästä toukokuuta 2021. Asetuksen (EY) N:o 110/2008 liite III kumotaan kuitenkin 8 päivästä kesäkuuta 2019.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään,

| a) | asetuksen (EY) N:o 110/2008 17 artiklan 2 kohtaa sovelletaan edelleen 25 päivään toukokuuta 2021 asti; |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EY) N:o 110/2008 17 artiklan 2 kohtaa sovelletaan edelleen 25 päivään toukokuuta 2021 asti;

| b) | asetuksen (EY) N:o 110/2008 20 artiklaa ja, tämän kuitenkaan vaikuttamatta komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 716/2013 (27) muiden säännösten soveltamiseen, kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 9 artiklaa sovelletaan edelleen kunnes täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 716/2013 9 artiklassa säädetyt menettelyt on saatu päätökseen, kuitenkin enintään 25 päivään toukokuuta 2021 asti; ja |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EY) N:o 110/2008 20 artiklaa ja, tämän kuitenkaan vaikuttamatta komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 716/2013 (27) muiden säännösten soveltamiseen, kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 9 artiklaa sovelletaan edelleen kunnes täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 716/2013 9 artiklassa säädetyt menettelyt on saatu päätökseen, kuitenkin enintään 25 päivään toukokuuta 2021 asti; ja

| c) | asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitettä III sovelletaan kunnes tämän asetuksen 33 artiklassa tarkoitettu rekisteri on perustettu. |
| --- | --- |

c)

asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitettä III sovelletaan kunnes tämän asetuksen 33 artiklassa tarkoitettu rekisteri on perustettu.

3.   Viittauksia asetukseen (EY) N:o 110/2008 pidetään viittauksina tähän asetukseen tämän asetuksen liitteessä IV olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

50 artikla

Siirtymätoimenpiteet

1.   Tislattuja alkoholijuomia, jotka eivät täytä tämän asetuksen vaatimuksia mutta täyttävät asetuksen (EY) N:o 110/2008 vaatimukset ja jotka on valmistettu ennen 25 päivää toukokuuta 2021, voidaan saattaa markkinoille, kunnes varastot loppuvat.

2.   Sen estämättä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, tislattuja alkoholijuomia, joiden kuvaus, esittely tai merkinnät eivät ole tämän asetuksen 21 ja 36 artiklan mukaisia mutta ovat asetuksen (EY) N:o 110/2008 16 ja 23 artiklan mukaisia ja jotka on varustettu merkinnöin ennen 8 päivää kesäkuuta 2019, voidaan saattaa markkinoille, kunnes varastot loppuvat.

3.   Siirretään komissiolle 25 päivään toukokuuta 2025 asti valta antaa 46 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan 3 artiklan 2, 3, 9, 10, 11 ja 12 alakohtaa, 10 artiklan 6 ja 7 kohtaa sekä 11, 12 ja 13 artiklaa tai täydennetään tätä asetusta säätämällä kyseisiä säännöksiä koskevista poikkeuksista.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten on rajoituttava tiukasti vain markkinatilanteesta johtuviin osoitettuihin tarpeisiin vastaamiseen.

Komissio antaa erillisen delegoidun säädöksen kustakin ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta määritelmästä, teknisestä määritelmästä tai vaatimuksesta.

4.   Edellä olevaa 22–26, 31 ja 32 artiklaa ei sovelleta rekisteröinti- tai muutoshakemuksiin ja peruuttamispyyntöihin, joiden käsittely on kesken 8 päivänä kesäkuuta 2019. Tällaisiin hakemuksiin ja peruuttamispyyntöihin sovelletaan edelleen asetuksen (EY) N:o 110/2008 17 artiklan 4, 5 ja 6 kohtaa sekä 18 ja 21 artiklaa.

Tämän asetuksen vastaväitemenettelyä koskevia 27, 28 ja 29 artiklan säännöksiä ei sovelleta rekisteröintihakemuksiin, joista on jo julkaistu teknisten asiakirjojen tärkeimmät tiedot eikä muutoshakemuksiin, joista on jo julkaistu muutoshakemus vastaväitteiden esittämiseksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä8 päivänä kesäkuuta 2019. Tällaisiin hakemuksiin sovelletaan edelleen asetuksen (EY) N:o 110/2008 17 artiklan 7 kohtaa.

Tämän asetuksen vastaväitemenettelyä koskevia 27, 28 ja 29 artiklan säännöksiä ei sovelleta myöskään peruuttamispyyntöön, jonka käsittely on kesken 8 päivänä kesäkuuta 2019. Tällaisiin peruuttamispyyntöihin sovelletaan edelleen asetuksen (EY) N:o 110/2008 18 artiklaa.

5.   Sellaisten tämän asetuksen III luvun mukaisesti rekisteröityjen maantieteellisten merkintöjen, joiden rekisteröintihakemuksen käsittely oli kesken niiden tämän asetuksen 42 artiklan 2 kohdassa säädettyjen täytäntöönpanosäädösten soveltamispäivänä, joilla vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt 23 artiklassa tarkoitettuja hakemuksia koskevista menettelyistä sekä hakemusten muodosta ja esittämisestä, osalta rekisterissä voidaan tarjota suora pääsy asetuksen (EY) N:o 110/2008 17 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin teknisen asiakirjan tärkeimpiin tietoihin.

6.   Asetuksen (EY) N:o 110/2008 mukaisesti rekisteröityjen maantieteellisten merkintöjen osalta komissio julkaisee jäsenvaltion pyynnöstä kyseisen jäsenvaltion toimittaman yhtenäisen asiakirjan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Samassa yhteydessä julkaistaan tuote-eritelmän julkaisutiedot, eikä julkaisemista seuraa vastaväitemenettely.

51 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

1.   Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 25 päivästä toukokuuta 2021.

2.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, 16 artiklaa, 20 artiklan c alakohtaa, 21, 22 ja 23 artiklaa, 24 artiklan 1, 2 ja 3 kohtaa, 24 artiklan 4 kohdan ensimmäistä ja toista alakohtaa, 24 artiklan 8 ja 9 kohtaa, 25–42 artiklaa, 46 ja 47 artiklaa, 50 artiklan 1, 4 ja 6 kohtaa, liitteessä I olevan 39 kohdan d alakohtaa ja 40 kohdan d alakohtaa sekä kyseisiin säännöksiin liittyviä 3 artiklan määritelmiä sovelletaan 8 päivästä kesäkuuta 2019.

3.   Edellä 8, 19 ja 50 artiklassa säädettyjä delegoituja säädöksiä, jotka annetaan 46 artiklan mukaisesti, ja 8 artiklan 4 kohdassa sekä 20, 43 ja 44 artiklassa säädettyjä täytäntöönpanosäädöksiä, jotka hyväksytään 47 artiklaa noudattaen, sovelletaan 25 päivästä toukokuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 17 päivänä huhtikuuta 2019.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. CIAMBA

---

(1)  
  EUVL C 209, 30.6.2017, s. 54.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 13. maaliskuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 9. huhtikuuta 2019.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 110/2008, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008, tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 kumoamisesta (EUVL L 39, 13.2.2008, s. 16).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1333/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikelisäaineista (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1334/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikkeissa käytettävistä aromeista ja tietyistä ainesosista, joilla on aromaattisia ominaisuuksia, sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1601/91, asetusten (EY) N:o 2232/96 ja (EY) N:o 110/2008 sekä direktiivin 2000/13/EY muuttamisesta (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 34).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1169/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, elintarviketietojen antamisesta kuluttajille, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1924/2006 ja (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta sekä komission direktiivin 87/250/ETY, neuvoston direktiivin 90/496/ETY, komission direktiivin 1999/10/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY, komission direktiivien 2002/67/EY ja 2008/5/EY sekä komission asetuksen (EY) N:o 608/2004 kumoamisesta (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 18).

6

(7)  Neuvoston päätös 94/800/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1994, Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa (1986–1994) laadittujen sopimusten tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa (EYVL L 336, 23.12.1994, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1151/2012, annettu 21 päivänä marraskuuta 2012, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1).

8

(9)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1576/89, annettu 29 päivänä toukokuuta 1989, tislattujen alkoholijuomien määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä (EYVL L 160, 12.6.1989, s. 1).

9

(10)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

11

(12)  
  EUVL L 330, 27.12.2018, s. 3.

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/45/EY, annettu 5 päivänä syyskuuta 2007, valmiiksi pakattujen tuotteiden nimellismääristä sekä neuvoston direktiivien 75/106/ETY ja 80/232/ETY kumoamisesta ja neuvoston direktiivin 76/211/ETY muuttamisesta (EUVL L 247, 21.9.2007, s. 17).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1670, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, asetuksen (EY) N:o 110/2008 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse pannutislauksella tuotetun ja Japanissa pullotetun, kertatislatun ”
  shochun
  ” nimellismääristä unionin markkinoille saattamista varten (EUVL L 284, 12.11.2018, s. 1).

14

shochun

(15)  Neuvoston direktiivi 98/83/EY, annettu 3 päivänä marraskuuta 1998, ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta (EYVL L 330, 5.12.1998, s. 32).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/54/EY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, luontaisten kivennäisvesien hyödyntämisestä ja markkinoille saattamisesta (EUVL L 164, 26.6.2009, s. 45).

16

(17)  Neuvoston direktiivi 2001/111/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 2001, tietyistä elintarvikkeina käytettävistä sokereista (EYVL L 10, 12.1.2002, s. 53).

17

(18)  Neuvoston direktiivi 2001/110/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 2001, hunajasta (EYVL L 10, 12.1.2002, s. 47).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28 päivänä tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 251/2014, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, maustettujen viinituotteiden määritelmästä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1601/91 kumoamisesta (EUVL L 84, 20.3.2014, s. 14).

21

(22)  Komission asetus (EY) N:o 684/2009, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2009, neuvoston direktiivin 2008/118/EY täytäntöön panemisesta valmisteveron alaisten tavaroiden väliaikaisesti verottomia siirtoja koskevien tietokoneistettujen menettelyjen osalta (EUVL L 197, 29.7.2009, s. 24).

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1).

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/2436, annettu 16 päivänä joulukuuta 2015, jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä (EUVL L 336, 23.12.2015, s. 1).

24

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1001, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2017, Euroopan unionin tavaramerkistä (EUVL L 154, 16.6.2017, s. 1).

25

(26)  Tuote, jota tarkoitetaan Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen liitteessä 2-D.

26

(27)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 716/2013, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2013, tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 soveltamissäännöistä (EUVL L 201, 26.7.2013, s. 21).

27

---

LIITE I

TISLATTUJEN ALKOHOLIJUOMIEN LUOKAT

1.   Rommi

| a) | Rommi on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan ruokosokerin valmistuksessa tuotetusta melassista tai siirapista tai sokeriruokomehusta yksinomaan alkoholikäymisellä saatua tuotetta tislaamalla ja joka on tislattu siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 96 tilavuusprosenttia ja että tisleellä on rommille tyypilliset, selvästi erottuvat aistinvaraiset ominaisuudet. |
| --- | --- |

a)

Rommi on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan ruokosokerin valmistuksessa tuotetusta melassista tai siirapista tai sokeriruokomehusta yksinomaan alkoholikäymisellä saatua tuotetta tislaamalla ja joka on tislattu siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 96 tilavuusprosenttia ja että tisleellä on rommille tyypilliset, selvästi erottuvat aistinvaraiset ominaisuudet.

| b) | Rommin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Rommin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Rommia ei saa maustaa. |
| --- | --- |

d)

Rommia ei saa maustaa.

| e) | Rommiin saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi. |
| --- | --- |

e)

Rommiin saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

| f) | Rommia saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

f)

Rommia saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa.

| g) | Tämän asetuksen mukaisesti rekisteröityjen maantieteellisten merkintöjen tapauksessa rommin virallista nimeä saa täydentää:






  i) | ilmaisulla ”traditionnel” tai ”tradicional”, edellyttäen että






  — | kyseinen rommi on valmistettu tislaamalla alle 90-tilavuusprosenttiseksi sen jälkeen, kun yksinomaan asianomaisesta tuotantopaikasta peräisin olevia alkoholin valmistukseen soveltuvia tuotteita on alkoholikäytetty, ja |
| --- | --- | --- | --- |

g)

Tämän asetuksen mukaisesti rekisteröityjen maantieteellisten merkintöjen tapauksessa rommin virallista nimeä saa täydentää:

i)

ilmaisulla ”traditionnel” tai ”tradicional”, edellyttäen että

—

kyseinen rommi on valmistettu tislaamalla alle 90-tilavuusprosenttiseksi sen jälkeen, kun yksinomaan asianomaisesta tuotantopaikasta peräisin olevia alkoholin valmistukseen soveltuvia tuotteita on alkoholikäytetty, ja

| — | sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 225 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja |
| --- | --- |

—

sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 225 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja

| — | sitä ei makeuteta; |
| --- | --- |

—

sitä ei makeuteta;

| ii) | ilmaisulla ”maatalous-” edellyttäen, että kyseinen rommi täyttää i alakohdassa esitetyt vaatimukset ja on valmistettu yksinomaan tislaamalla sen jälkeen, kun sokeriruokomehua on alkoholikäytetty. Ilmaisua ”maatalous-” saa käyttää ainoastaan Ranskan merentakaisen departementin tai Madeiran autonomisen alueen maantieteellisessä merkinnässä. |
| --- | --- |

ii)

ilmaisulla ”maatalous-” edellyttäen, että kyseinen rommi täyttää i alakohdassa esitetyt vaatimukset ja on valmistettu yksinomaan tislaamalla sen jälkeen, kun sokeriruokomehua on alkoholikäytetty. Ilmaisua ”maatalous-” saa käyttää ainoastaan Ranskan merentakaisen departementin tai Madeiran autonomisen alueen maantieteellisessä merkinnässä.

Tämä alakohta ei vaikuta ilmaisun ”maatalous-”, ”
  traditionnel
  ” tai ”
  traditional
  ” käyttöön, kun sitä käytetään tähän luokkaan kuulumattomissa tuotteissa niitä koskevien erityiskriteerien mukaisesti.

2.   
  Whisky tai whiskey

| a) | Whisky tai whiskey on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan toteuttamalla kaikki seuraavat tuotantotoimet:






  i) | sellaisen mäskin tislaaminen, joka on tehty mallastetusta viljasta joko yhdessä mallastamattomien kokojyväviljojen kanssa tai ilman niitä ja






  — | jonka muuttaa sokeriksi maltaan sisältämä diastaasi joko muiden luontaisten entsyymien kanssa tai ilman niitä |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Whisky tai whiskey on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan toteuttamalla kaikki seuraavat tuotantotoimet:

i)

sellaisen mäskin tislaaminen, joka on tehty mallastetusta viljasta joko yhdessä mallastamattomien kokojyväviljojen kanssa tai ilman niitä ja

—

jonka muuttaa sokeriksi maltaan sisältämä diastaasi joko muiden luontaisten entsyymien kanssa tai ilman niitä

| — | jonka käymisen saa aikaan hiiva; |
| --- | --- |

—

jonka käymisen saa aikaan hiiva;

| ii) | jokaisen tislauksen suorittaminen siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 94,8 tilavuusprosenttia ja sen aromi ja maku ovat peräisin käytetyistä raaka-aineista; |
| --- | --- |

ii)

jokaisen tislauksen suorittaminen siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 94,8 tilavuusprosenttia ja sen aromi ja maku ovat peräisin käytetyistä raaka-aineista;

| iii) | viimeisen tisleen kypsytys vähintään kolmen vuoden ajan vetoisuudeltaan enintään 700 litran puutynnyreissä. |
| --- | --- |

iii)

viimeisen tisleen kypsytys vähintään kolmen vuoden ajan vetoisuudeltaan enintään 700 litran puutynnyreissä.

Viimeisellä tisleellä, johon voidaan lisätä vain vettä ja sokerikulööriä (värjäämiseen), on oltava i, ii ja iii alakohdassa tarkoitetusta valmistusprosessista johtuva väri, aromi ja maku.

| b) | Whiskyn tai whiskeyn alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 40 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Whiskyn tai whiskeyn alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 40 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Whiskyä tai whiskeyä ei saa makeuttaa edes maun pyöristämiseksi eikä maustaa, eikä se saa sisältää muita lisäaineita kuin sokerikulööriä (E150a), jota käytetään värin mukauttamiseksi. |
| --- | --- |

d)

Whiskyä tai whiskeyä ei saa makeuttaa edes maun pyöristämiseksi eikä maustaa, eikä se saa sisältää muita lisäaineita kuin sokerikulööriä (E150a), jota käytetään värin mukauttamiseksi.

| e) | ”Whiskyn” tai ”whiskeyn” virallista nimeä saa täydentää ilmaisulla ”single malt” ainoastaan, jos se on tislattu yksinomaan mallastetusta ohrasta yhdessä ainoassa tislaamossa. |
| --- | --- |

e)

”Whiskyn” tai ”whiskeyn” virallista nimeä saa täydentää ilmaisulla ”single malt” ainoastaan, jos se on tislattu yksinomaan mallastetusta ohrasta yhdessä ainoassa tislaamossa.

3.   Viljasta tislattu alkoholijuoma

| a) | Viljasta tislattu alkoholijuoma on käyneestä kokoviljamäskistä yksinomaan tislaamalla valmistettu tislattu alkoholijuoma, jonka aistinvaraiset ominaisuudet ovat peräisin käytetyistä raaka-aineista. |
| --- | --- |

a)

Viljasta tislattu alkoholijuoma on käyneestä kokoviljamäskistä yksinomaan tislaamalla valmistettu tislattu alkoholijuoma, jonka aistinvaraiset ominaisuudet ovat peräisin käytetyistä raaka-aineista.

| b) | Kornia lukuun ottamatta viljasta tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Kornia lukuun ottamatta viljasta tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Viljasta tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa. |
| --- | --- |

d)

Viljasta tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.

| e) | Viljasta tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi. |
| --- | --- |

e)

Viljasta tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

| f) | Viljasta tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 10 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

f)

Viljasta tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 10 grammaa litrassa.

| g) | Viljasta tislatulla alkoholijuomalla voi olla virallinen nimi ”viljabrandy”, jos se on valmistettu käyneestä kokoviljamäskistä ja tislattu siten, että alkoholipitoisuus on alle 95 tilavuusprosenttia, ja sen aistinvaraiset ominaisuudet ovat peräisin käytetyistä raaka-aineista. |
| --- | --- |

g)

Viljasta tislatulla alkoholijuomalla voi olla virallinen nimi ”viljabrandy”, jos se on valmistettu käyneestä kokoviljamäskistä ja tislattu siten, että alkoholipitoisuus on alle 95 tilavuusprosenttia, ja sen aistinvaraiset ominaisuudet ovat peräisin käytetyistä raaka-aineista.

| h) | Virallisessa nimessä ”viljasta tislattu alkoholijuoma” tai ”viljabrandy” ilmaisun ”vilja” saa korvata yksinomaan tislatun alkoholijuoman valmistuksessa käytetyn viljan nimellä. |
| --- | --- |

h)

Virallisessa nimessä ”viljasta tislattu alkoholijuoma” tai ”viljabrandy” ilmaisun ”vilja” saa korvata yksinomaan tislatun alkoholijuoman valmistuksessa käytetyn viljan nimellä.

4.   Viinistä tislattu alkoholijuoma

| a) | Viinistä tislattu alkoholijuoma on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu alkoholijuoma:






  i) | se valmistetaan yksinomaan tislaamalla viiniä, tislausta varten väkevöityä viiniä tai viinitislettä siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 86 tilavuusprosenttia; |
| --- | --- | --- |

a)

Viinistä tislattu alkoholijuoma on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu alkoholijuoma:

i)

se valmistetaan yksinomaan tislaamalla viiniä, tislausta varten väkevöityä viiniä tai viinitislettä siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 86 tilavuusprosenttia;

| ii) | sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 125 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; |
| --- | --- |

ii)

sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 125 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

| iii) | sen metanolipitoisuus on enintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia. |
| --- | --- |

iii)

sen metanolipitoisuus on enintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.

| b) | Viinistä tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Viinistä tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Viinistä tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä valmistusmenetelmiä. |
| --- | --- |

d)

Viinistä tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä valmistusmenetelmiä.

| e) | Viinistä tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi. |
| --- | --- |

e)

Viinistä tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

| f) | Viinistä tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

f)

Viinistä tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa.

| g) | Jos viinistä tislattu alkoholijuoma on kypsytetty, sitä voidaan edelleen saattaa markkinoille viinistä tislattuna alkoholijuomana edellyttäen, että sitä on kypsytetty luokassa 5 määritellyn tislatun alkoholijuoman osalta säädetyn kypsytysajan verran tai sitä pitempään. |
| --- | --- |

g)

Jos viinistä tislattu alkoholijuoma on kypsytetty, sitä voidaan edelleen saattaa markkinoille viinistä tislattuna alkoholijuomana edellyttäen, että sitä on kypsytetty luokassa 5 määritellyn tislatun alkoholijuoman osalta säädetyn kypsytysajan verran tai sitä pitempään.

| h) | Tämä asetus ei vaikuta ilmaisun ”Branntwein” käyttöön yhdessä ilmaisun ”essig” kanssa etikan esittelyssä ja merkinnöissä. |
| --- | --- |

h)

Tämä asetus ei vaikuta ilmaisun ”Branntwein” käyttöön yhdessä ilmaisun ”essig” kanssa etikan esittelyssä ja merkinnöissä.

5.   
  Brandy tai Weinbrand

| a) | Brandy tai Weinbrand on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu alkoholijuoma:






  i) | se valmistetaan viinistä tislatusta alkoholijuomasta, johon voidaan lisätä viinitislettä, edellyttäen että viinitisle on tislattu alle 94,8-tilavuusprosenttiseksi ja että näin saadun tisleen osuus lopputuotteen alkoholipitoisuudesta on enintään 50 prosenttia; |
| --- | --- | --- |

a)

Brandy tai Weinbrand on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu alkoholijuoma:

i)

se valmistetaan viinistä tislatusta alkoholijuomasta, johon voidaan lisätä viinitislettä, edellyttäen että viinitisle on tislattu alle 94,8-tilavuusprosenttiseksi ja että näin saadun tisleen osuus lopputuotteen alkoholipitoisuudesta on enintään 50 prosenttia;

| ii) | sitä on kypsytetty vähintään






  — | yhden vuoden ajan vetoisuudeltaan vähintään 1 000 litran tammisäiliöissä tai |
| --- | --- | --- |

ii)

sitä on kypsytetty vähintään

—

yhden vuoden ajan vetoisuudeltaan vähintään 1 000 litran tammisäiliöissä tai

| — | kuusi kuukautta vetoisuudeltaan alle 1 000 litran tammitynnyreissä; |
| --- | --- |

—

kuusi kuukautta vetoisuudeltaan alle 1 000 litran tammitynnyreissä;

| iii) | sen haihtuvien aineiden pitoisuus, joka on peräisin yksinomaan käytettyjen raaka-aineiden tislauksesta, on vähintään 125 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; |
| --- | --- |

iii)

sen haihtuvien aineiden pitoisuus, joka on peräisin yksinomaan käytettyjen raaka-aineiden tislauksesta, on vähintään 125 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

| iv) | sen metanolipitoisuus on enintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia. |
| --- | --- |

iv)

sen metanolipitoisuus on enintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.

| b) | Brandyn tai Weinbrandin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 36 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Brandyn tai Weinbrandin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 36 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Brandyä tai Weinbrandia ei saa maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä valmistusmenetelmiä. |
| --- | --- |

d)

Brandyä tai Weinbrandia ei saa maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä valmistusmenetelmiä.

| e) | Brandyyn tai Weinbrandiin saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi. |
| --- | --- |

e)

Brandyyn tai Weinbrandiin saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

| f) | Brandyä tai Weinbrandia saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 35 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

f)

Brandyä tai Weinbrandia saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 35 grammaa litrassa.

6.   Rypäleiden puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma tai marc

| a) | Rypäleiden puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma tai marc on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu alkoholijuoma:






  i) | se valmistetaan yksinomaan rypäleiden puristejäännöksestä käyttämällä ja tislaamalla joko sellaisenaan vesihöyryn kanssa tai sen jälkeen, kun vettä on lisätty, ja molempien seuraavista edellytyksistä on täytyttävä:






  — | jokainen tislaus suoritetaan siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 86 tilavuusprosenttia; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Rypäleiden puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma tai marc on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu alkoholijuoma:

i)

se valmistetaan yksinomaan rypäleiden puristejäännöksestä käyttämällä ja tislaamalla joko sellaisenaan vesihöyryn kanssa tai sen jälkeen, kun vettä on lisätty, ja molempien seuraavista edellytyksistä on täytyttävä:

—

jokainen tislaus suoritetaan siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 86 tilavuusprosenttia;

| — | ensimmäinen tislaus suoritetaan puristejäännöstä poistamatta; |
| --- | --- |

—

ensimmäinen tislaus suoritetaan puristejäännöstä poistamatta;

| ii) | rypäleiden puristejäännökseen lisättävän pohjasakan määrä on enintään 25 kilogrammaa 100 kilogrammassa käytettyä rypäleen puristejäännöstä; |
| --- | --- |

ii)

rypäleiden puristejäännökseen lisättävän pohjasakan määrä on enintään 25 kilogrammaa 100 kilogrammassa käytettyä rypäleen puristejäännöstä;

| iii) | pohjasakasta peräisin olevan alkoholin määrä on enintään 35 prosenttia lopputuotteen alkoholin kokonaismäärästä; |
| --- | --- |

iii)

pohjasakasta peräisin olevan alkoholin määrä on enintään 35 prosenttia lopputuotteen alkoholin kokonaismäärästä;

| iv) | sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 140 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja metanolipitoisuus on enintään 1 000 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia. |
| --- | --- |

iv)

sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 140 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja metanolipitoisuus on enintään 1 000 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.

| b) | Rypäleiden puristejäännöksestä tislatun alkoholijuoman tai marcin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Rypäleiden puristejäännöksestä tislatun alkoholijuoman tai marcin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Rypäleiden puristejäännöksestä tislattua alkoholijuomaa tai marcia ei saa maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä valmistusmenetelmiä. |
| --- | --- |

d)

Rypäleiden puristejäännöksestä tislattua alkoholijuomaa tai marcia ei saa maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä valmistusmenetelmiä.

| e) | Rypäleiden puristejäännöksestä tislattuun alkoholijuomaan tai marciin saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi. |
| --- | --- |

e)

Rypäleiden puristejäännöksestä tislattuun alkoholijuomaan tai marciin saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

| f) | Rypäleiden puristejäännöksestä tislattua alkoholijuomaa tai marcia saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

f)

Rypäleiden puristejäännöksestä tislattua alkoholijuomaa tai marcia saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa.

7.   Hedelmien puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma

| a) | Hedelmien puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu alkoholijuoma:






  i) | se valmistetaan yksinomaan muiden hedelmien kuin rypäleiden puristejäännöksestä käyttämällä ja tislaamalla, ja molempien seuraavista edellytyksistä on täytyttävä:






  — | jokainen tislaus suoritetaan siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 86 tilavuusprosenttia; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Hedelmien puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu alkoholijuoma:

i)

se valmistetaan yksinomaan muiden hedelmien kuin rypäleiden puristejäännöksestä käyttämällä ja tislaamalla, ja molempien seuraavista edellytyksistä on täytyttävä:

—

jokainen tislaus suoritetaan siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 86 tilavuusprosenttia;

| — | ensimmäinen tislaus suoritetaan puristejäännöstä poistamatta; |
| --- | --- |

—

ensimmäinen tislaus suoritetaan puristejäännöstä poistamatta;

| ii) | sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; |
| --- | --- |

ii)

sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

| iii) | sen metanolipitoisuus on enintään 1 500 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; |
| --- | --- |

iii)

sen metanolipitoisuus on enintään 1 500 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

| iv) | sen syaanivetyhapon pitoisuus on enintään 7 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia, jos valmistukseen käytetään kivellisiä hedelmiä. |
| --- | --- |

iv)

sen syaanivetyhapon pitoisuus on enintään 7 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia, jos valmistukseen käytetään kivellisiä hedelmiä.

| b) | Hedelmien puristejäännöksestä tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Hedelmien puristejäännöksestä tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Hedelmien puristejäännöksestä tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa. |
| --- | --- |

d)

Hedelmien puristejäännöksestä tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.

| e) | Hedelmien puristejäännöksestä tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi. |
| --- | --- |

e)

Hedelmien puristejäännöksestä tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

| f) | Hedelmien puristejäännöksestä tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

f)

Hedelmien puristejäännöksestä tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa.

| g) | Virallisessa nimessä hedelmän nimeä seuraa ilmaisu ”puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma”. Jos on käytetty usean eri hedelmän puristejäännöstä, virallinen nimi on ”hedelmien puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma”, ja sitä voidaan täydentää kunkin hedelmän nimellä käytettyjen määrien mukaisessa alenevassa järjestyksessä. |
| --- | --- |

g)

Virallisessa nimessä hedelmän nimeä seuraa ilmaisu ”puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma”. Jos on käytetty usean eri hedelmän puristejäännöstä, virallinen nimi on ”hedelmien puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma”, ja sitä voidaan täydentää kunkin hedelmän nimellä käytettyjen määrien mukaisessa alenevassa järjestyksessä.

8.   Rusinoista tislattu alkoholijuoma tai raisin brandy

| a) | Rusinoista tislattu alkoholijuoma tai raisin brandy on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla Corinth Black- tai Moscatel of Alexandria -rypälelajikkeiden kuivattujen rypäleiden uutteesta alkoholikäymisellä saatua tuotetta ja joka tislataan alle 94,5-tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleen aromi ja maku ovat peräisin käytetystä raaka-aineesta. |
| --- | --- |

a)

Rusinoista tislattu alkoholijuoma tai raisin brandy on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla Corinth Black- tai Moscatel of Alexandria -rypälelajikkeiden kuivattujen rypäleiden uutteesta alkoholikäymisellä saatua tuotetta ja joka tislataan alle 94,5-tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleen aromi ja maku ovat peräisin käytetystä raaka-aineesta.

| b) | Rusinoista tislatun alkoholijuoman tai raisin brandyn alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Rusinoista tislatun alkoholijuoman tai raisin brandyn alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Rusinoista tislattua alkoholijuomaa tai raisin brandyä ei saa maustaa. |
| --- | --- |

d)

Rusinoista tislattua alkoholijuomaa tai raisin brandyä ei saa maustaa.

| e) | Rusinoista tislattuun alkoholijuomaan tai raisin brandyyn saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi. |
| --- | --- |

e)

Rusinoista tislattuun alkoholijuomaan tai raisin brandyyn saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

| f) | Rusinoista tislattua alkoholijuomaa tai raisin brandyä saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

f)

Rusinoista tislattua alkoholijuomaa tai raisin brandyä saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa.

9.   Hedelmistä tislattu alkoholijuoma

| a) | Hedelmistä tislattu alkoholijuoma on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu alkoholijuoma:






  i) | se valmistetaan yksinomaan tuoreista ja maltoisista hedelmistä, banaanit mukaan lukien, tai tällaisten hedelmien puristemehusta, marjoista tai vihanneksista alkoholikäymisellä ja tislaamalla niitä kivellisinä tai ilman kiviä; |
| --- | --- | --- |

a)

Hedelmistä tislattu alkoholijuoma on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu alkoholijuoma:

i)

se valmistetaan yksinomaan tuoreista ja maltoisista hedelmistä, banaanit mukaan lukien, tai tällaisten hedelmien puristemehusta, marjoista tai vihanneksista alkoholikäymisellä ja tislaamalla niitä kivellisinä tai ilman kiviä;

| ii) | jokainen tislaus on suoritettava siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 86 tilavuusprosenttia ja sen aromi ja maku ovat peräisin tislatuista raaka-aineista; |
| --- | --- |

ii)

jokainen tislaus on suoritettava siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 86 tilavuusprosenttia ja sen aromi ja maku ovat peräisin tislatuista raaka-aineista;

| iii) | sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; |
| --- | --- |

iii)

sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

| iv) | sen syaanivetyhapon pitoisuus on enintään 7 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia, jos alkoholin valmistukseen käytetään kivellisiä hedelmiä. |
| --- | --- |

iv)

sen syaanivetyhapon pitoisuus on enintään 7 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia, jos alkoholin valmistukseen käytetään kivellisiä hedelmiä.

| b) | Hedelmistä tislatun alkoholijuoman metanolipitoisuus saa olla enintään 1 000 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia paitsi,






  i) | jos hedelmistä tislattu alkoholijuoma valmistetaan seuraavista hedelmistä tai marjoista, jolloin sen metanolipitoisuus saa olla enintään 1 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia:






  — | omena (Malus domestica Borkh.) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Hedelmistä tislatun alkoholijuoman metanolipitoisuus saa olla enintään 1 000 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia paitsi,

i)

jos hedelmistä tislattu alkoholijuoma valmistetaan seuraavista hedelmistä tai marjoista, jolloin sen metanolipitoisuus saa olla enintään 1 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia:

—

omena (Malus domestica Borkh.)

| — | aprikoosi (Prunus armeniaca L.) |
| --- | --- |

—

aprikoosi (Prunus armeniaca L.)

| — | luumu (Prunus domestica L.) |
| --- | --- |

—

luumu (Prunus domestica L.)

| — | väskynä (Prunus domestica L.) |
| --- | --- |

—

väskynä (Prunus domestica L.)

| — | mirabelleluumu (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.) |
| --- | --- |

—

mirabelleluumu (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.)

| — | persikka (Prunus persica (L.) Batsch) |
| --- | --- |

—

persikka (Prunus persica (L.) Batsch)

| — | päärynä (Pyrus communis L.), lukuun ottamatta Williams-lajikkeen päärynöitä (Pyrus communis L. cv ”Williams”) |
| --- | --- |

—

päärynä (Pyrus communis L.), lukuun ottamatta Williams-lajikkeen päärynöitä (Pyrus communis L. cv ”Williams”)

| — | karhunvatukka (Rubus sect. Rubus) |
| --- | --- |

—

karhunvatukka (Rubus sect. Rubus)

| — | vadelma (Rubus idaeus L.); |
| --- | --- |

—

vadelma (Rubus idaeus L.);

| ii) | jos hedelmistä tislattu alkoholijuoma valmistetaan seuraavista hedelmistä tai marjoista, jolloin sen metanolipitoisuus saa olla enintään 1 350 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia:






  — | kvitteni (Cydonia oblonga Mill.) |
| --- | --- | --- |

ii)

jos hedelmistä tislattu alkoholijuoma valmistetaan seuraavista hedelmistä tai marjoista, jolloin sen metanolipitoisuus saa olla enintään 1 350 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia:

—

kvitteni (Cydonia oblonga Mill.)

| — | katajanmarja (Juniperus communis L. tai Juniperus oxicedrus L.) |
| --- | --- |

—

katajanmarja (Juniperus communis L. tai Juniperus oxicedrus L.)

| — | Williams-lajikkeen päärynä (Pyrus communis L. cv ”Williams”) |
| --- | --- |

—

Williams-lajikkeen päärynä (Pyrus communis L. cv ”Williams”)

| — | mustaherukka (Ribes nigrum L.) |
| --- | --- |

—

mustaherukka (Ribes nigrum L.)

| — | punaherukka (Ribes rubrum L.) |
| --- | --- |

—

punaherukka (Ribes rubrum L.)

| — | koiranruusunmarja (Rosa canina L.), |
| --- | --- |

—

koiranruusunmarja (Rosa canina L.),

| — | seljanmarja (Sambucus nigra L.) |
| --- | --- |

—

seljanmarja (Sambucus nigra L.)

| — | pihlajanmarja (Sorbus aucuparia L.) |
| --- | --- |

—

pihlajanmarja (Sorbus aucuparia L.)

| — | välimerenpihlajanmarja (Sorbus domestica L.) |
| --- | --- |

—

välimerenpihlajanmarja (Sorbus domestica L.)

| — | etelänpihlajanmarja (Sorbus torminalis (L.) Crantz). |
| --- | --- |

—

etelänpihlajanmarja (Sorbus torminalis (L.) Crantz).

| c) | Hedelmistä tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

c)

Hedelmistä tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| d) | Hedelmistä tislattua alkoholijuomaa ei saa värjätä. |
| --- | --- |

d)

Hedelmistä tislattua alkoholijuomaa ei saa värjätä.

| e) | Sen estämättä, mitä tämän luokan d alakohdassa säädetään, ja poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II olevan E osan luokassa 14.2.6 säädetään, sokerikulööriä saa käyttää sellaisten hedelmistä tislattujen alkoholijuomien värin mukauttamiseen, joita on vanhennettu vähintään yhden vuoden ajan puuastioissa. |
| --- | --- |

e)

Sen estämättä, mitä tämän luokan d alakohdassa säädetään, ja poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II olevan E osan luokassa 14.2.6 säädetään, sokerikulööriä saa käyttää sellaisten hedelmistä tislattujen alkoholijuomien värin mukauttamiseen, joita on vanhennettu vähintään yhden vuoden ajan puuastioissa.

| f) | Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

f)

Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana.

| g) | Hedelmistä tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa. |
| --- | --- |

g)

Hedelmistä tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.

| h) | Hedelmistä tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 18 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

h)

Hedelmistä tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 18 grammaa litrassa.

| i) | Hedelmistä tislatun alkoholijuoman virallinen nimi on ”viina”, jota on täydennetty hedelmän, marjan tai vihanneksen nimellä. Bulgarian, tšekin, kreikan, kroaatin, puolan, romanian, slovakin ja sloveenin kielillä virallinen nimi voidaan ilmaista hedelmän, marjan tai vihanneksen nimellä, jota on täydennetty jälkiliitteellä.
  Vaihtoehtoisesti:






  i) | virallisena nimenä voidaan käyttää nimitystä ”wasser” yhdessä hedelmän nimen kanssa; tai |
| --- | --- | --- |

i)

Hedelmistä tislatun alkoholijuoman virallinen nimi on ”viina”, jota on täydennetty hedelmän, marjan tai vihanneksen nimellä. Bulgarian, tšekin, kreikan, kroaatin, puolan, romanian, slovakin ja sloveenin kielillä virallinen nimi voidaan ilmaista hedelmän, marjan tai vihanneksen nimellä, jota on täydennetty jälkiliitteellä.

Vaihtoehtoisesti:

i)

virallisena nimenä voidaan käyttää nimitystä ”wasser” yhdessä hedelmän nimen kanssa; tai

| ii) | seuraavia virallisia nimiä voidaan käyttää seuraavissa tapauksissa:






  — | ”
  kirsch
  ” kirsikkaviinasta (Prunus avium (L.) L.); |
| --- | --- | --- |

ii)

seuraavia virallisia nimiä voidaan käyttää seuraavissa tapauksissa:

—

”
  kirsch
  ” kirsikkaviinasta (Prunus avium (L.) L.);

| — | ”luumu”, ”väskynä” tai ”slivovitz” luumuviinasta (Prunus domestica L.); |
| --- | --- |

—

”luumu”, ”väskynä” tai ”slivovitz” luumuviinasta (Prunus domestica L.);

| — | ”mirabelleluumu” mirabelleluumuviinasta (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.); |
| --- | --- |

—

”mirabelleluumu” mirabelleluumuviinasta (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.);

| — | ”lännen mansikkapuun hedelmä” lännen mansikkapuun hedelmäviinasta (Arbutus unedo L.); |
| --- | --- |

—

”lännen mansikkapuun hedelmä” lännen mansikkapuun hedelmäviinasta (Arbutus unedo L.);

| — | ”Golden Delicious -omena” omenaviinasta (Malus domestica Golden Delicious -lajike); |
| --- | --- |

—

”Golden Delicious -omena” omenaviinasta (Malus domestica Golden Delicious -lajike);

| — | ”
  Obstler
  ” hedelmistä tislatusta alkoholijuomasta, joka on valmistettu hedelmistä tai hedelmistä ja marjoista, edellyttäen että vähintään 85 prosenttia soseesta on peräisin omenoiden, päärynöiden tai näiden molempien eri lajikkeista. |
| --- | --- |

—

”
  Obstler
  ” hedelmistä tislatusta alkoholijuomasta, joka on valmistettu hedelmistä tai hedelmistä ja marjoista, edellyttäen että vähintään 85 prosenttia soseesta on peräisin omenoiden, päärynöiden tai näiden molempien eri lajikkeista.

Ilmaisua ”
  Williams
  ” tai”williams” saa käyttää ainoastaan saatettaessa markkinoille kokonaan Williams-lajikkeen päärynöistä valmistettua päärynäviinaa.

Jos on vaarana, ettei loppukuluttaja ymmärrä helposti jotakin tässä alakohdassa mainituista virallisista nimistä, joihin ei sisälly ilmaisua ”viina”, kuvaukseen, merkintöihin ja esittelyyn on sisällytettävä ilmaisu ”viina”, jota voidaan täydentää selityksellä.

| j) | Kun kahta tai useampaa hedelmä-, marja- tai vihanneslajia on tislattu yhdessä, tuote on saatettava markkinoille virallisella nimellä:






  — | ”hedelmäviina” yksinomaan tislaamalla hedelmistä tai marjoista tai näistä molemmista valmistetuista tislatuista alkoholijuomista; tai |
| --- | --- | --- |

j)

Kun kahta tai useampaa hedelmä-, marja- tai vihanneslajia on tislattu yhdessä, tuote on saatettava markkinoille virallisella nimellä:

—

”hedelmäviina” yksinomaan tislaamalla hedelmistä tai marjoista tai näistä molemmista valmistetuista tislatuista alkoholijuomista; tai

| — | ”vihannesviina” yksinomaan tislaamalla vihanneksista valmistetuista tislatuista alkoholijuomista; tai |
| --- | --- |

—

”vihannesviina” yksinomaan tislaamalla vihanneksista valmistetuista tislatuista alkoholijuomista; tai

| — | ”hedelmä- ja vihannesviina” hedelmien, marjojen ja vihannesten yhdistelmästä tislaamalla valmistetuista tislatuista alkoholijuomista. |
| --- | --- |

—

”hedelmä- ja vihannesviina” hedelmien, marjojen ja vihannesten yhdistelmästä tislaamalla valmistetuista tislatuista alkoholijuomista.

Tätä virallista nimeä voidaan täydentää kunkin hedelmän, marjan tai vihanneksen nimellä käytettyjen määrien mukaisessa alenevassa järjestyksessä.

10.   Omenasiideristä, päärynäsiideristä ja omena- ja päärynäsiideristä tislattu alkoholijuoma

| a) | Omenasiideristä, päärynäsiideristä ja omena- ja päärynäsiideristä valmistettu alkoholijuoma on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu alkoholijuoma:






  i) | se valmistetaan yksinomaan tislaamalla omena- tai päärynäsiideriä alle 86-tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleen aromi ja maku ovat peräisin hedelmistä; |
| --- | --- | --- |

a)

Omenasiideristä, päärynäsiideristä ja omena- ja päärynäsiideristä valmistettu alkoholijuoma on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu alkoholijuoma:

i)

se valmistetaan yksinomaan tislaamalla omena- tai päärynäsiideriä alle 86-tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleen aromi ja maku ovat peräisin hedelmistä;

| ii) | sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; |
| --- | --- |

ii)

sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

| iii) | sen metanolipitoisuus on enintään 1 000 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia. |
| --- | --- |

iii)

sen metanolipitoisuus on enintään 1 000 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.

| b) | Omenasiideristä, päärynäsiideristä ja omena- ja päärynäsiideristä tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Omenasiideristä, päärynäsiideristä ja omena- ja päärynäsiideristä tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Omenasiideristä, päärynäsiideristä ja omena- ja päärynäsiideristä tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä valmistusmenetelmiä. |
| --- | --- |

d)

Omenasiideristä, päärynäsiideristä ja omena- ja päärynäsiideristä tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä valmistusmenetelmiä.

| e) | Omenasiideristä, päärynäsiideristä ja omena- ja päärynäsiideristä tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä vain sokerikulööriä värin mukauttamiseksi. |
| --- | --- |

e)

Omenasiideristä, päärynäsiideristä ja omena- ja päärynäsiideristä tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä vain sokerikulööriä värin mukauttamiseksi.

| f) | Omenasiideristä, päärynäsiideristä ja omena- ja päärynäsiideristä tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 15 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

f)

Omenasiideristä, päärynäsiideristä ja omena- ja päärynäsiideristä tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 15 grammaa litrassa.

| g) | Virallisena nimenä on käytettävä seuraavia:






  — | ”omenasiideristä tislattu alkoholijuoma” yksinomaan tislaamalla omenasiideristä valmistetuista tislatuista alkoholijuomista; |
| --- | --- | --- |

g)

Virallisena nimenä on käytettävä seuraavia:

—

”omenasiideristä tislattu alkoholijuoma” yksinomaan tislaamalla omenasiideristä valmistetuista tislatuista alkoholijuomista;

| — | ”päärynäsiideristä tislattu alkoholijuoma” yksinomaan tislaamalla päärynäsiideristä valmistetuista tislatuista alkoholijuomista; tai |
| --- | --- |

—

”päärynäsiideristä tislattu alkoholijuoma” yksinomaan tislaamalla päärynäsiideristä valmistetuista tislatuista alkoholijuomista; tai

| — | ”omena- ja päärynäsiideristä tislattu alkoholijuoma” tislaamalla omena- ja päärynäsiideristä valmistetuista tislatuista alkoholijuomista. |
| --- | --- |

—

”omena- ja päärynäsiideristä tislattu alkoholijuoma” tislaamalla omena- ja päärynäsiideristä valmistetuista tislatuista alkoholijuomista.

11.   Hunajasta tislattu alkoholijuoma

| a) | Hunajasta tislattu alkoholijuoma on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu alkoholijuoma:






  i) | se valmistetaan yksinomaan hunajaliuoksesta käyttämällä ja tislaamalla; |
| --- | --- | --- |

a)

Hunajasta tislattu alkoholijuoma on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu alkoholijuoma:

i)

se valmistetaan yksinomaan hunajaliuoksesta käyttämällä ja tislaamalla;

| ii) | se tislataan alle 86-tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleen aistinvaraiset ominaisuudet ovat peräisin käytetystä raaka-aineesta. |
| --- | --- |

ii)

se tislataan alle 86-tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleen aistinvaraiset ominaisuudet ovat peräisin käytetystä raaka-aineesta.

| b) | Hunajasta tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Hunajasta tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Hunajasta tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa. |
| --- | --- |

d)

Hunajasta tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.

| e) | Hunajasta tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi. |
| --- | --- |

e)

Hunajasta tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

| f) | Hunajasta tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa ainoastaan hunajalla loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää hunajaa inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

f)

Hunajasta tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa ainoastaan hunajalla loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää hunajaa inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa.

12.   
  Hefebrand tai sakasta tislattu alkoholijuoma

| a) | Hefebrand tai sakasta tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla viinin valmistuksessa, oluen valmistuksessa tai hedelmien käymisessä syntyvää pohjasakkaa siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 86 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

a)

Hefebrand tai sakasta tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla viinin valmistuksessa, oluen valmistuksessa tai hedelmien käymisessä syntyvää pohjasakkaa siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 86 tilavuusprosenttia.

| b) | Hefebrandin tai sakasta tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Hefebrandin tai sakasta tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Hefebrandia tai sakasta tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa. |
| --- | --- |

d)

Hefebrandia tai sakasta tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.

| e) | Hefebrandiin tai sakasta tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi. |
| --- | --- |

e)

Hefebrandiin tai sakasta tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

| f) | Hefebrandia tai sakasta tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

f)

Hefebrandia tai sakasta tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa.

| g) | Virallista nimeä ”Hefebrand” tai ”sakasta tislattu alkoholijuoma” on täydennettävä käytetyn raaka-aineen nimellä. |
| --- | --- |

g)

Virallista nimeä ”Hefebrand” tai ”sakasta tislattu alkoholijuoma” on täydennettävä käytetyn raaka-aineen nimellä.

13.   Oluesta tislattu alkoholijuoma

| a) | Oluesta tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan tuoreesta oluesta tislaamalla sitä suoraan tavanomaisella paineella alle 86 tilavuusprosentin alkoholipitoisuuteen siten, että saadun tisleen aistinvaraiset ominaisuudet ovat peräisin oluesta. |
| --- | --- |

a)

Oluesta tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan tuoreesta oluesta tislaamalla sitä suoraan tavanomaisella paineella alle 86 tilavuusprosentin alkoholipitoisuuteen siten, että saadun tisleen aistinvaraiset ominaisuudet ovat peräisin oluesta.

| b) | Oluesta tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Oluesta tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Oluesta tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa. |
| --- | --- |

d)

Oluesta tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.

| e) | Oluesta tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi. |
| --- | --- |

e)

Oluesta tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

| f) | Oluesta tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

f)

Oluesta tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa.

14.   
  Topinambur tai maa-artisokasta tislattu alkoholijuoma

| a) | Topinambur tai maa-artisokasta tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan maa-artisokasta (Helianthus tuberosus L.) käyttämällä ja tislaamalla siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 86 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

a)

Topinambur tai maa-artisokasta tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan maa-artisokasta (Helianthus tuberosus L.) käyttämällä ja tislaamalla siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 86 tilavuusprosenttia.

| b) | Topinamburin tai maa-artisokasta tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Topinamburin tai maa-artisokasta tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Topinamburia tai maa-artisokasta tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa. |
| --- | --- |

d)

Topinamburia tai maa-artisokasta tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.

| e) | Topinamburiin tai maa-artisokasta tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi. |
| --- | --- |

e)

Topinamburiin tai maa-artisokasta tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

| f) | Topinamburia tai maa-artisokasta tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

f)

Topinamburia tai maa-artisokasta tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa.

15.   Vodka

| a) | Vodka on väkevä alkoholijuoma, joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista, joka on saatu hiivalla käyttämällä joko






  — | perunasta tai viljasta tai näistä molemmista |
| --- | --- | --- |

a)

Vodka on väkevä alkoholijuoma, joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista, joka on saatu hiivalla käyttämällä joko

—

perunasta tai viljasta tai näistä molemmista

| — | muista maatalousperäisistä raaka-aineista, |
| --- | --- |

—

muista maatalousperäisistä raaka-aineista,

ja joka tislataan siten, että käytetyistä raaka-aineista peräisin olevia aistinvaraisia ominaisuuksia ja käymisessä syntyviä sivutuotteita vähennetään valikoivasti.

Tämän jälkeen tuote voidaan tislata uudelleen tai käsitellä tarvittavilla valmistuksen apuaineilla tai sille voidaan tehdä nämä molemmat toimet, mukaan lukien aktiivihiilikäsittely aistinvaraisten erityisominaisuuksien saavuttamiseksi.

Vodkan valmistuksessa käytettävän maatalousperäisen etyylialkoholin jäämäpitoisuuksien on oltava 5 artiklan d kohdassa vahvistettujen enimmäispitoisuuksien mukaisia; metanolipitoisuus saa kuitenkin olla enintään 10 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.

| b) | Vodkan alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Vodkan alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Tuotteeseen saa lisätä aromeina ainoastaan luontaisia aromiaineita tai aromivalmisteita, joita esiintyy käyneistä raaka-aineista saadussa tisleessä. Lisäksi tuotteelle voi antaa aistinvaraisia erityisominaisuuksia, jotka ovat muita kuin hallitseva maku. |
| --- | --- |

c)

Tuotteeseen saa lisätä aromeina ainoastaan luontaisia aromiaineita tai aromivalmisteita, joita esiintyy käyneistä raaka-aineista saadussa tisleessä. Lisäksi tuotteelle voi antaa aistinvaraisia erityisominaisuuksia, jotka ovat muita kuin hallitseva maku.

| d) | Vodkaa ei sää värjätä. |
| --- | --- |

d)

Vodkaa ei sää värjätä.

| e) | Vodkaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 8 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

e)

Vodkaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 8 grammaa litrassa.

| f) | Sellaisen vodkan kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä, jota ei ole valmistettu yksinomaan perunasta tai viljasta tai näistä molemmista, on oltava selkeästi ilmaisu ”valmistettu ...sta/stä” täydennettynä maatalousperäisen etyylialkoholin valmistamisessa käytettyjen raaka-aineiden nimellä. Tämä ilmaisu on esitettävä samalla nähtävissä olevalla kentällä kuin virallinen nimi. |
| --- | --- |

f)

Sellaisen vodkan kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä, jota ei ole valmistettu yksinomaan perunasta tai viljasta tai näistä molemmista, on oltava selkeästi ilmaisu ”valmistettu ...sta/stä” täydennettynä maatalousperäisen etyylialkoholin valmistamisessa käytettyjen raaka-aineiden nimellä. Tämä ilmaisu on esitettävä samalla nähtävissä olevalla kentällä kuin virallinen nimi.

| g) | Virallinen nimi voi olla ”vodka” missä tahansa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

g)

Virallinen nimi voi olla ”vodka” missä tahansa jäsenvaltiossa.

16.   Maseroimalla ja tislaamalla saatu viina (jota on täydennetty hedelmän, marjojen tai pähkinöiden nimellä)

| a) | Maseroimalla ja tislaamalla saatu viina (jota on täydennetty hedelmän, marjojen tai pähkinöiden nimellä) on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu alkoholijuoma:






  i) | se on valmistettu






  — | maseroimalla ii alakohdassa lueteltuja, käymättömiä tai osittain käyneitä hedelmiä, marjoja tai pähkinöitä, joihin voidaan lisätä 100:a käynyttä hedelmä-, marja- tai pähkinäkiloa kohden enintään 20 litraa maatalousperäistä etyylialkoholia, viinaa tai samoista hedelmistä, marjoista tai pähkinöistä taikka näiden yhdistelmästä saatua tislettä, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Maseroimalla ja tislaamalla saatu viina (jota on täydennetty hedelmän, marjojen tai pähkinöiden nimellä) on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu alkoholijuoma:

i)

se on valmistettu

—

maseroimalla ii alakohdassa lueteltuja, käymättömiä tai osittain käyneitä hedelmiä, marjoja tai pähkinöitä, joihin voidaan lisätä 100:a käynyttä hedelmä-, marja- tai pähkinäkiloa kohden enintään 20 litraa maatalousperäistä etyylialkoholia, viinaa tai samoista hedelmistä, marjoista tai pähkinöistä taikka näiden yhdistelmästä saatua tislettä,

| — | tislaamalla maseroinnin jälkeen; jokainen tislaus on suoritettava siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 86 tilavuusprosenttia; |
| --- | --- |

—

tislaamalla maseroinnin jälkeen; jokainen tislaus on suoritettava siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 86 tilavuusprosenttia;

| ii) | se valmistetaan seuraavista hedelmistä, marjoista tai pähkinöistä:






  — | aronia (Aronia Medik. nom cons.) |
| --- | --- | --- |

ii)

se valmistetaan seuraavista hedelmistä, marjoista tai pähkinöistä:

—

aronia (Aronia Medik. nom cons.)

| — | musta aronia (Aronia melanocarpa (Michx.) Elliott) |
| --- | --- |

—

musta aronia (Aronia melanocarpa (Michx.) Elliott)

| — | kastanja (Castanea sativa Mill.) |
| --- | --- |

—

kastanja (Castanea sativa Mill.)

| — | sitrushedelmät (Citrus spp.) |
| --- | --- |

—

sitrushedelmät (Citrus spp.)

| — | hasselpähkinä (Corylus avellana L.) |
| --- | --- |

—

hasselpähkinä (Corylus avellana L.)

| — | variksenmarja (Empetrum nigrum L.) |
| --- | --- |

—

variksenmarja (Empetrum nigrum L.)

| — | mansikka (Fragaria spp.) |
| --- | --- |

—

mansikka (Fragaria spp.)

| — | tyrnimarja (Hippophae rhamnoides L.) |
| --- | --- |

—

tyrnimarja (Hippophae rhamnoides L.)

| — | orjanlaakerinmarja (Ilex aquifolium ja Ilex cassine L.) |
| --- | --- |

—

orjanlaakerinmarja (Ilex aquifolium ja Ilex cassine L.)

| — | punamarjakanukka (Cornus mas) |
| --- | --- |

—

punamarjakanukka (Cornus mas)

| — | saksanpähkinä (Juglans regia L.) |
| --- | --- |

—

saksanpähkinä (Juglans regia L.)

| — | banaani (Musa spp.) |
| --- | --- |

—

banaani (Musa spp.)

| — | myrtti (Myrtus communis L.) |
| --- | --- |

—

myrtti (Myrtus communis L.)

| — | viikunaopuntia (Opuntia ficus-indica (L.) Mill.) |
| --- | --- |

—

viikunaopuntia (Opuntia ficus-indica (L.) Mill.)

| — | passionhedelmä (Passiflora edulis Sims) |
| --- | --- |

—

passionhedelmä (Passiflora edulis Sims)

| — | tuomenmarja (Prunus padus L.) |
| --- | --- |

—

tuomenmarja (Prunus padus L.)

| — | oratuomenmarja (Prunus spinosa L.) |
| --- | --- |

—

oratuomenmarja (Prunus spinosa L.)

| — | mustaherukka (Ribes nigrum L.) |
| --- | --- |

—

mustaherukka (Ribes nigrum L.)

| — | valkoherukka (Ribes niveum Lindl.) |
| --- | --- |

—

valkoherukka (Ribes niveum Lindl.)

| — | punaherukka (Ribes rubrum L.) |
| --- | --- |

—

punaherukka (Ribes rubrum L.)

| — | karviaismarja (Ribes uva-crispa L. syn. Ribes grossularia) |
| --- | --- |

—

karviaismarja (Ribes uva-crispa L. syn. Ribes grossularia)

| — | koiranruusunmarja (Rosa canina L.) |
| --- | --- |

—

koiranruusunmarja (Rosa canina L.)

| — | mesimarja (Rubus arcticus L.) |
| --- | --- |

—

mesimarja (Rubus arcticus L.)

| — | suomuurain (Rubus chamaemorus L.) |
| --- | --- |

—

suomuurain (Rubus chamaemorus L.)

| — | karhunvatukka (Rubus sect. Rubus) |
| --- | --- |

—

karhunvatukka (Rubus sect. Rubus)

| — | vadelma (Rubus idaeus L.) |
| --- | --- |

—

vadelma (Rubus idaeus L.)

| — | seljanmarja (Sambucus nigra L.) |
| --- | --- |

—

seljanmarja (Sambucus nigra L.)

| — | pihlajanmarja (Sorbus aucuparia L.) |
| --- | --- |

—

pihlajanmarja (Sorbus aucuparia L.)

| — | välimerenpihlajanmarja (Sorbus domestica L.) |
| --- | --- |

—

välimerenpihlajanmarja (Sorbus domestica L.)

| — | etelänpihlajanmarja (Sorbus torminalis (L.) Crantz) |
| --- | --- |

—

etelänpihlajanmarja (Sorbus torminalis (L.) Crantz)

| — | otaheiteomena (Spondias dulcis Parkinson) |
| --- | --- |

—

otaheiteomena (Spondias dulcis Parkinson)

| — | mombinluumu (Spondias mombin L.) |
| --- | --- |

—

mombinluumu (Spondias mombin L.)

| — | pensasmustikka (Vaccinium corymbosum L.) |
| --- | --- |

—

pensasmustikka (Vaccinium corymbosum L.)

| — | karpalo (Vaccinium oxycoccos L.) |
| --- | --- |

—

karpalo (Vaccinium oxycoccos L.)

| — | mustikka (Vaccinium myrtillus L.) |
| --- | --- |

—

mustikka (Vaccinium myrtillus L.)

| — | puolukka (Vaccinium vitis-idaea L.). |
| --- | --- |

—

puolukka (Vaccinium vitis-idaea L.).

| b) | Maseroimalla ja tislaamalla saadun viinan (jota on täydennetty hedelmän, marjojen tai pähkinöiden nimellä) alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Maseroimalla ja tislaamalla saadun viinan (jota on täydennetty hedelmän, marjojen tai pähkinöiden nimellä) alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Maseroimalla ja tislaamalla saatua viinaa (jota on täydennetty hedelmän, marjojen tai pähkinöiden nimellä) ei saa maustaa. |
| --- | --- |

c)

Maseroimalla ja tislaamalla saatua viinaa (jota on täydennetty hedelmän, marjojen tai pähkinöiden nimellä) ei saa maustaa.

| d) | Maseroimalla ja tislaamalla saatua viinaa (jota on täydennetty hedelmän, marjojen tai pähkinöiden nimellä) ei saa värjätä. |
| --- | --- |

d)

Maseroimalla ja tislaamalla saatua viinaa (jota on täydennetty hedelmän, marjojen tai pähkinöiden nimellä) ei saa värjätä.

| e) | Sen estämättä, mitä d alakohdassa säädetään, ja poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II olevan E osan luokassa 14.2.6 säädetään, sokerikulööriä saa käyttää sellaisen maseroimalla ja tislaamalla saadun viinan (jota on täydennetty hedelmän, marjojen tai pähkinöiden nimellä) värin mukauttamiseen, jota on vanhennettu vähintään yhden vuoden ajan puuastiassa. |
| --- | --- |

e)

Sen estämättä, mitä d alakohdassa säädetään, ja poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II olevan E osan luokassa 14.2.6 säädetään, sokerikulööriä saa käyttää sellaisen maseroimalla ja tislaamalla saadun viinan (jota on täydennetty hedelmän, marjojen tai pähkinöiden nimellä) värin mukauttamiseen, jota on vanhennettu vähintään yhden vuoden ajan puuastiassa.

| f) | Maseroimalla ja tislaamalla saatua viinaa (jota on täydennetty hedelmän, marjojen tai pähkinöiden nimellä) saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 18 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

f)

Maseroimalla ja tislaamalla saatua viinaa (jota on täydennetty hedelmän, marjojen tai pähkinöiden nimellä) saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 18 grammaa litrassa.

| g) | Maseroimalla ja tislaamalla saadun viinan (jota on täydennetty hedelmän, marjojen tai pähkinöiden nimellä) kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä ilmaisu ”valmistettu maseroimalla ja tislaamalla” on esitettävä samanlaisin, samankokoisin ja samanvärisin kirjaimin samaa kirjasinlajia käyttäen ja samassa visuaalisessa kentässä kuin ilmaisu ”viina” (jota on täydennetty hedelmän, marjojen tai pähkinöiden nimellä); kun kyseessä ovat pullot, ilmaisujen on oltava etupuolen etiketissä. |
| --- | --- |

g)

Maseroimalla ja tislaamalla saadun viinan (jota on täydennetty hedelmän, marjojen tai pähkinöiden nimellä) kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä ilmaisu ”valmistettu maseroimalla ja tislaamalla” on esitettävä samanlaisin, samankokoisin ja samanvärisin kirjaimin samaa kirjasinlajia käyttäen ja samassa visuaalisessa kentässä kuin ilmaisu ”viina” (jota on täydennetty hedelmän, marjojen tai pähkinöiden nimellä); kun kyseessä ovat pullot, ilmaisujen on oltava etupuolen etiketissä.

17.   
  Geist (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai käytettyjen raaka-aineiden nimellä)

| a) | Geist (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai käytettyjen raaka-aineiden nimellä) on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maseroimalla luokassa 16 olevan a alakohdan ii alakohdassa lueteltuja käymättömiä hedelmiä ja marjoja tai vihanneksia, pähkinöitä, muita kasviaineksia, kuten yrttejä tai ruusun terälehtiä, tai sieniä maatalousperäisessä etyylialkoholissa ja tislaamalla maseroinnin jälkeen alle 86-tilavuusprosenttiseksi. |
| --- | --- |

a)

Geist (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai käytettyjen raaka-aineiden nimellä) on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maseroimalla luokassa 16 olevan a alakohdan ii alakohdassa lueteltuja käymättömiä hedelmiä ja marjoja tai vihanneksia, pähkinöitä, muita kasviaineksia, kuten yrttejä tai ruusun terälehtiä, tai sieniä maatalousperäisessä etyylialkoholissa ja tislaamalla maseroinnin jälkeen alle 86-tilavuusprosenttiseksi.

| b) | Geistin (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai käytettyjen raaka-aineiden nimellä) alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Geistin (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai käytettyjen raaka-aineiden nimellä) alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Geistia (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai käytettyjen raaka-aineiden nimellä) ei saa maustaa. |
| --- | --- |

c)

Geistia (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai käytettyjen raaka-aineiden nimellä) ei saa maustaa.

| d) | Geistia (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai käytettyjen raaka-aineiden nimellä) ei saa värjätä. |
| --- | --- |

d)

Geistia (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai käytettyjen raaka-aineiden nimellä) ei saa värjätä.

| e) | Geistia (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai käytettyjen raaka-aineiden nimellä) saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 10 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

e)

Geistia (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai käytettyjen raaka-aineiden nimellä) saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 10 grammaa litrassa.

| f) | Ilmaisu ”-geist”, jota edeltää muu ilmaisu kuin hedelmän, kasvin tai muun raaka-aineen nimi, voi täydentää muun tislatun alkoholijuoman tai alkoholijuoman virallista nimeä, edellyttäen että tällainen käyttö ei johda kuluttajaa harhaan. |
| --- | --- |

f)

Ilmaisu ”-geist”, jota edeltää muu ilmaisu kuin hedelmän, kasvin tai muun raaka-aineen nimi, voi täydentää muun tislatun alkoholijuoman tai alkoholijuoman virallista nimeä, edellyttäen että tällainen käyttö ei johda kuluttajaa harhaan.

18.   Gentian

| a) | Gentian on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan gentiantisleestä, joka puolestaan on valmistettu gentiankasvin juurista käyttämällä ja tislaamalla; tisleeseen voidaan lisätä maatalousperäistä etyylialkoholia. |
| --- | --- |

a)

Gentian on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan gentiantisleestä, joka puolestaan on valmistettu gentiankasvin juurista käyttämällä ja tislaamalla; tisleeseen voidaan lisätä maatalousperäistä etyylialkoholia.

| b) | Gentianin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Gentianin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Gentiania ei saa maustaa. |
| --- | --- |

c)

Gentiania ei saa maustaa.

19.   Katajanmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma

| a) | Katajanmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia tai viljasta tislattua alkoholijuomaa tai viljatislettä tai näiden yhdistelmää katajanmarjoilla (Juniperus communis L. tai Juniperus oxicedrus L.). |
| --- | --- |

a)

Katajanmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia tai viljasta tislattua alkoholijuomaa tai viljatislettä tai näiden yhdistelmää katajanmarjoilla (Juniperus communis L. tai Juniperus oxicedrus L.).

| b) | Katajanmarjoilla maustetun tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Katajanmarjoilla maustetun tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia.

| c) | Katajanmarjojen lisäksi voidaan käyttää aromiaineita, aromivalmisteita, kasveja, joilla on aromaattisia ominaisuuksia, tai kasvien osia, joilla on aromaattisia ominaisuuksia, taikka näiden yhdistelmää, mutta katajan aistinvaraisesti havaittavien ominaisuuksien on erotuttava selvästi, vaikka ne toisinaan olisivat heikkoja. |
| --- | --- |

c)

Katajanmarjojen lisäksi voidaan käyttää aromiaineita, aromivalmisteita, kasveja, joilla on aromaattisia ominaisuuksia, tai kasvien osia, joilla on aromaattisia ominaisuuksia, taikka näiden yhdistelmää, mutta katajan aistinvaraisesti havaittavien ominaisuuksien on erotuttava selvästi, vaikka ne toisinaan olisivat heikkoja.

| d) | Katajanmarjoilla maustetulla tislatulla alkoholijuomalla voi olla viralliset nimet ”Wacholder” tai ”genebra”. |
| --- | --- |

d)

Katajanmarjoilla maustetulla tislatulla alkoholijuomalla voi olla viralliset nimet ”Wacholder” tai ”genebra”.

20.   
  Gin

| a) | Gin on katajanmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia katajanmarjoilla (Juniperus communis L.). |
| --- | --- |

a)

Gin on katajanmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia katajanmarjoilla (Juniperus communis L.).

| b) | Ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Ginin valmistuksessa saa käyttää ainoastaan aromiaineita tai aromivalmisteita taikka näitä molempia ja siten, että katajan maku on hallitseva. |
| --- | --- |

c)

Ginin valmistuksessa saa käyttää ainoastaan aromiaineita tai aromivalmisteita taikka näitä molempia ja siten, että katajan maku on hallitseva.

| d) | Ilmaisua ”gin” saa täydentää ilmaisulla ”dry”, jos tuotteeseen ei ole lisätty makeutusta siten, että makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna ylittää 0,1 grammaa lopputuotteen litraa kohden. |
| --- | --- |

d)

Ilmaisua ”gin” saa täydentää ilmaisulla ”dry”, jos tuotteeseen ei ole lisätty makeutusta siten, että makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna ylittää 0,1 grammaa lopputuotteen litraa kohden.

21.   Tislattu gin

| a) | Tislattuja ginejä ovat seuraavat:






  i) | katajanmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla alkuaan vähintään 96-tilavuusprosenttista maatalousperäistä etyylialkoholia katajanmarjojen (Juniperus communis L.) ja muiden luontaisten kasvien kanssa siten, että katajan maku on hallitseva; |
| --- | --- | --- |

a)

Tislattuja ginejä ovat seuraavat:

i)

katajanmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla alkuaan vähintään 96-tilavuusprosenttista maatalousperäistä etyylialkoholia katajanmarjojen (Juniperus communis L.) ja muiden luontaisten kasvien kanssa siten, että katajan maku on hallitseva;

| ii) | tuote, joka saadaan yhdistämällä tällaisella tislauksella saatua tislettä ja koostumukseltaan, puhtaudeltaan ja alkoholipitoisuudeltaan vastaavaa maatalousperäistä etyylialkoholia; tislatun ginin maustamiseen voidaan myös käyttää luokassa 20 olevassa c alakohdassa määriteltyjä aromiaineita tai aromivalmisteita taikka näitä molempia. |
| --- | --- |

ii)

tuote, joka saadaan yhdistämällä tällaisella tislauksella saatua tislettä ja koostumukseltaan, puhtaudeltaan ja alkoholipitoisuudeltaan vastaavaa maatalousperäistä etyylialkoholia; tislatun ginin maustamiseen voidaan myös käyttää luokassa 20 olevassa c alakohdassa määriteltyjä aromiaineita tai aromivalmisteita taikka näitä molempia.

| b) | Tislatun ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Tislatun ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Giniä, joka valmistetaan ainoastaan lisäämällä esansseja tai aromeja maatalousperäiseen etyylialkoholiin, ei pidetä tislattuna gininä. |
| --- | --- |

c)

Giniä, joka valmistetaan ainoastaan lisäämällä esansseja tai aromeja maatalousperäiseen etyylialkoholiin, ei pidetä tislattuna gininä.

| d) | Ilmaisua ”tislattu gin” saa täydentää ilmaisulla ”dry” tai siihen saa sisällyttää ilmaisun ”dry”, jos tuotteeseen ei ole lisätty makeutusta siten, että makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna ylittää 0,1 grammaa lopputuotteen litraa kohden. |
| --- | --- |

d)

Ilmaisua ”tislattu gin” saa täydentää ilmaisulla ”dry” tai siihen saa sisällyttää ilmaisun ”dry”, jos tuotteeseen ei ole lisätty makeutusta siten, että makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna ylittää 0,1 grammaa lopputuotteen litraa kohden.

22.   
  London gin

| a) | London gin on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu gin:






  i) | se valmistetaan yksinomaan maatalousperäisestä etyylialkoholista, sen metanolipitoisuus on enintään 5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja sen maku saadaan yksinomaan tislaamalla maatalousperäistä etyylialkoholia kaikkien käytettyjen luontaisten kasviainesten kanssa; |
| --- | --- | --- |

a)

London gin on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu gin:

i)

se valmistetaan yksinomaan maatalousperäisestä etyylialkoholista, sen metanolipitoisuus on enintään 5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja sen maku saadaan yksinomaan tislaamalla maatalousperäistä etyylialkoholia kaikkien käytettyjen luontaisten kasviainesten kanssa;

| ii) | saadun tisleen alkoholipitoisuus on vähintään 70 tilavuusprosenttia; |
| --- | --- |

ii)

saadun tisleen alkoholipitoisuus on vähintään 70 tilavuusprosenttia;

| iii) | siihen mahdollisesti lisättävän maatalousperäisen etyylialkoholin on täytettävä 5 artiklassa säädetyt vaatimukset kuitenkin niin, että sen metanolipitoisuus on enintään 5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; |
| --- | --- |

iii)

siihen mahdollisesti lisättävän maatalousperäisen etyylialkoholin on täytettävä 5 artiklassa säädetyt vaatimukset kuitenkin niin, että sen metanolipitoisuus on enintään 5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

| iv) | sitä ei ole värjätty; |
| --- | --- |

iv)

sitä ei ole värjätty;

| v) | siihen ei ole lisätty makeutusta, jonka makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna ylittää 0,1 grammaa lopputuotteen litraa kohden; |
| --- | --- |

v)

siihen ei ole lisätty makeutusta, jonka makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna ylittää 0,1 grammaa lopputuotteen litraa kohden;

| vi) | se ei sisällä i, iii ja v alakohdassa mainittujen ainesosien ja veden lisäksi mitään muita ainesosia. |
| --- | --- |

vi)

se ei sisällä i, iii ja v alakohdassa mainittujen ainesosien ja veden lisäksi mitään muita ainesosia.

| b) | London ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

London ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Ilmaisua ”London gin” saa täydentää ilmaisulla ”dry” tai siihen voidaan sisällyttää ilmaisu ”dry”. |
| --- | --- |

c)

Ilmaisua ”London gin” saa täydentää ilmaisulla ”dry” tai siihen voidaan sisällyttää ilmaisu ”dry”.

23.   Kuminalla maustettu tislattu alkoholijuoma tai Kümmel

| a) | Kuminalla maustettu tislattu alkoholijuoma tai Kümmel on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia kuminalla (Carum carvi L.). |
| --- | --- |

a)

Kuminalla maustettu tislattu alkoholijuoma tai Kümmel on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia kuminalla (Carum carvi L.).

| b) | Kuminalla maustetun tislatun alkoholijuoman tai Kümmelin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Kuminalla maustetun tislatun alkoholijuoman tai Kümmelin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia.

| c) | Lisäksi voidaan käyttää aromiaineita tai aromivalmisteita taikka näitä molempia, mutta kuminan maun on oltava hallitseva. |
| --- | --- |

c)

Lisäksi voidaan käyttää aromiaineita tai aromivalmisteita taikka näitä molempia, mutta kuminan maun on oltava hallitseva.

24.   
  Akvavit tai aquavit

| a) | Akvavit tai aquavit on kuminan tai tillin siemenillä tai näillä molemmilla maustettu tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maatalousperäisestä etyylialkoholista ja maustetaan kasveista tai mausteista valmistetuilla tisleillä. |
| --- | --- |

a)

Akvavit tai aquavit on kuminan tai tillin siemenillä tai näillä molemmilla maustettu tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maatalousperäisestä etyylialkoholista ja maustetaan kasveista tai mausteista valmistetuilla tisleillä.

| b) | Akvavitin tai aquavitin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Akvavitin tai aquavitin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Lisäksi voidaan käyttää luontaisia aromiaineita tai aromivalmisteita taikka näitä molempia, mutta näiden juomien maun on oltava pääosin peräisin tisleestä, joka valmistetaan kuminan (Carum carvi L.) tai tillin (Anethum graveolens L.) siemenistä taikka näiden molempien siemenistä; eteeristen öljyjen käyttö on kiellettyä. |
| --- | --- |

c)

Lisäksi voidaan käyttää luontaisia aromiaineita tai aromivalmisteita taikka näitä molempia, mutta näiden juomien maun on oltava pääosin peräisin tisleestä, joka valmistetaan kuminan (Carum carvi L.) tai tillin (Anethum graveolens L.) siemenistä taikka näiden molempien siemenistä; eteeristen öljyjen käyttö on kiellettyä.

| d) | Karvasaineet eivät saa olla makua selvästi määrääviä; kuiva-ainepitoisuus saa olla enintään 1,5 grammaa 100 millilitrassa. |
| --- | --- |

d)

Karvasaineet eivät saa olla makua selvästi määrääviä; kuiva-ainepitoisuus saa olla enintään 1,5 grammaa 100 millilitrassa.

25.   Aniksella maustettu tislattu alkoholijuoma

| a) | Aniksella maustettu tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia tähtianiksesta (Illicium verum Hook f.), aniksesta (Pimpinella anisum L.) tai saksankuminasta (Foeniculum vulgare Mill.) valmistetuilla luontaisilla uutteilla tai jonkin muun kasvin luontaisella uutteella, jonka pääaromiaine on jokin edellä mainituista; valmistuksessa on käytettävä jotain seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää:






  i) | maserointi tai tislaaminen tai nämä molemmat; |
| --- | --- | --- |

a)

Aniksella maustettu tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia tähtianiksesta (Illicium verum Hook f.), aniksesta (Pimpinella anisum L.) tai saksankuminasta (Foeniculum vulgare Mill.) valmistetuilla luontaisilla uutteilla tai jonkin muun kasvin luontaisella uutteella, jonka pääaromiaine on jokin edellä mainituista; valmistuksessa on käytettävä jotain seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää:

i)

maserointi tai tislaaminen tai nämä molemmat;

| ii) | alkoholin tislaaminen edellä mainittujen kasvien siementen tai muiden osien kanssa; |
| --- | --- |

ii)

alkoholin tislaaminen edellä mainittujen kasvien siementen tai muiden osien kanssa;

| iii) | aniksenmakuisista kasveista tislaamalla saatujen luontaisten uutteiden lisääminen. |
| --- | --- |

iii)

aniksenmakuisista kasveista tislaamalla saatujen luontaisten uutteiden lisääminen.

| b) | Aniksella maustetun tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Aniksella maustetun tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

| c) | Aniksella maustetun tislatun alkoholijuoman saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineilla. |
| --- | --- |

c)

Aniksella maustetun tislatun alkoholijuoman saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineilla.

| d) | Myös muita luontaisia kasviuutteita tai aromaattisia siemeniä voidaan käyttää, mutta aniksen maun on säilyttävä hallitsevana. |
| --- | --- |

d)

Myös muita luontaisia kasviuutteita tai aromaattisia siemeniä voidaan käyttää, mutta aniksen maun on säilyttävä hallitsevana.

26.   
  Pastis

| a) | Pastis on aniksella maustettu tislattu alkoholijuoma, joka sisältää myös lakritsijuuren (Glycyrrhiza spp.) luontaista uutetta, jolloin juomassa on oltava ”kalkoneina” tunnettuja väriaineita ja glysyrritsiinihappoa vähintään 0,05 grammaa ja enintään 0,5 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

a)

Pastis on aniksella maustettu tislattu alkoholijuoma, joka sisältää myös lakritsijuuren (Glycyrrhiza spp.) luontaista uutetta, jolloin juomassa on oltava ”kalkoneina” tunnettuja väriaineita ja glysyrritsiinihappoa vähintään 0,05 grammaa ja enintään 0,5 grammaa litrassa.

| b) | Pastiksen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 40 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Pastiksen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 40 tilavuusprosenttia.

| c) | Pastiksen saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineilla. |
| --- | --- |

c)

Pastiksen saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineilla.

| d) | Pastiksen on sisällettävä makeuttavia tuotteita alle 100 grammaa litraa kohden inverttisokerina ilmaistuna sekä anetolia vähintään 1,5 grammaa ja enintään 2 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

d)

Pastiksen on sisällettävä makeuttavia tuotteita alle 100 grammaa litraa kohden inverttisokerina ilmaistuna sekä anetolia vähintään 1,5 grammaa ja enintään 2 grammaa litrassa.

27.   
  Pastis de Marseille

| a) | Pastis de Marseille on pastis, jossa on voimakas aniksen maku ja joka sisältää anetolia 1,9–2,1 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

a)

Pastis de Marseille on pastis, jossa on voimakas aniksen maku ja joka sisältää anetolia 1,9–2,1 grammaa litrassa.

| b) | Pastis de Marseillen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 45 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Pastis de Marseillen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 45 tilavuusprosenttia.

| c) | Pastis de Marseillen saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineilla. |
| --- | --- |

c)

Pastis de Marseillen saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineilla.

28.   
  Anis tai janeževec

| a) | Anis tai janeževec on aniksella maustettu tislattu alkoholijuoma, jolle ominainen maku on peräisin yksinomaan aniksesta (Pimpinella anisum L.), tähtianiksesta (Illicium verum Hook f.) tai saksankuminasta (Foeniculum vulgare Mill.) tai näiden yhdistelmästä. |
| --- | --- |

a)

Anis tai janeževec on aniksella maustettu tislattu alkoholijuoma, jolle ominainen maku on peräisin yksinomaan aniksesta (Pimpinella anisum L.), tähtianiksesta (Illicium verum Hook f.) tai saksankuminasta (Foeniculum vulgare Mill.) tai näiden yhdistelmästä.

| b) | Aniksen tai janeževecin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Aniksen tai janeževecin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 tilavuusprosenttia.

| c) | Aniksen tai janeževecin saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineilla. |
| --- | --- |

c)

Aniksen tai janeževecin saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineilla.

29.   Tislattu anis

| a) | Tislattu anis on anis, joka sisältää alkoholia, joka on tislattu luokassa 28 olevassa a alakohdassa tarkoitettujen siementen kanssa ja maantieteellisten merkintöjen tapauksessa mastiksin sekä muiden aromaattisten siementen, kasvien tai hedelmien kanssa; tällaisen alkoholin osuuden on oltava vähintään 20 prosenttia tislatun aniksen sisältämästä alkoholista. |
| --- | --- |

a)

Tislattu anis on anis, joka sisältää alkoholia, joka on tislattu luokassa 28 olevassa a alakohdassa tarkoitettujen siementen kanssa ja maantieteellisten merkintöjen tapauksessa mastiksin sekä muiden aromaattisten siementen, kasvien tai hedelmien kanssa; tällaisen alkoholin osuuden on oltava vähintään 20 prosenttia tislatun aniksen sisältämästä alkoholista.

| b) | Tislatun aniksen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Tislatun aniksen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 tilavuusprosenttia.

| c) | Tislattua anista saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineilla. |
| --- | --- |

c)

Tislattua anista saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineilla.

30.   Karvaanmakuinen tislattu alkoholijuoma eli bitter

| a) | Karvaanmakuinen tislattu alkoholijuoma eli bitter on voimakkaasti karvaan makuinen tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia tai maatalousperäistä tislettä tai näitä molempia aromiaineilla tai aromivalmisteilla tai näillä molemmilla. |
| --- | --- |

a)

Karvaanmakuinen tislattu alkoholijuoma eli bitter on voimakkaasti karvaan makuinen tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia tai maatalousperäistä tislettä tai näitä molempia aromiaineilla tai aromivalmisteilla tai näillä molemmilla.

| b) | Karvaanmakuisen tislatun alkoholijuoman eli bitterin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Karvaanmakuisen tislatun alkoholijuoman eli bitterin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

| c) | Karvaanmakuista tislattua alkoholijuomaa eli bitteriä saa saattaa markkinoille myös nimityksellä ”katkero” tai ”bitter” joko ilman muita ilmaisuja tai muihin ilmaisuihin yhdistettynä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tällaisten ilmaisujen käyttöä muiden elintarvikkeiden kuin tislattujen alkoholijuomien esittelyssä ja merkinnöissä. |
| --- | --- |

c)

Karvaanmakuista tislattua alkoholijuomaa eli bitteriä saa saattaa markkinoille myös nimityksellä ”katkero” tai ”bitter” joko ilman muita ilmaisuja tai muihin ilmaisuihin yhdistettynä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tällaisten ilmaisujen käyttöä muiden elintarvikkeiden kuin tislattujen alkoholijuomien esittelyssä ja merkinnöissä.

| d) | Sen estämättä, mitä c alakohdassa säädetään, ilmaisua ”katkero” tai ”bitter” voidaan käyttää karvaanmakuisten liköörien kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä. |
| --- | --- |

d)

Sen estämättä, mitä c alakohdassa säädetään, ilmaisua ”katkero” tai ”bitter” voidaan käyttää karvaanmakuisten liköörien kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä.

31.   Maustettu vodka

| a) | Maustettu vodka on vodkaa, jolle on annettu muu hallitseva maku kuin vodkan valmistuksessa käytettyjen raaka-aineiden maku. |
| --- | --- |

a)

Maustettu vodka on vodkaa, jolle on annettu muu hallitseva maku kuin vodkan valmistuksessa käytettyjen raaka-aineiden maku.

| b) | Maustetun vodkan alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Maustetun vodkan alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Maustettua vodkaa saa makeuttaa, sekoittaa, maustaa, kypsyttää tai värjätä. |
| --- | --- |

c)

Maustettua vodkaa saa makeuttaa, sekoittaa, maustaa, kypsyttää tai värjätä.

| d) | Jos maustettua vodkaa makeutetaan, lopputuote saa sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 100 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

d)

Jos maustettua vodkaa makeutetaan, lopputuote saa sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 100 grammaa litrassa.

| e) | Maustetun vodkan virallinen nimi saa myös olla jonkin hallitsevan maun nimi, johon on yhdistetty ilmaisu ”vodka”. Ilmaisu ”vodka” millä tahansa unionin virallisella kielellä voidaan korvata ilmaisulla ”vodka”. |
| --- | --- |

e)

Maustetun vodkan virallinen nimi saa myös olla jonkin hallitsevan maun nimi, johon on yhdistetty ilmaisu ”vodka”. Ilmaisu ”vodka” millä tahansa unionin virallisella kielellä voidaan korvata ilmaisulla ”vodka”.

32.   Oratuomenmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma eli pacharán

| a) | Oratuomenmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma eli pacharán on tislattu alkoholijuoma, jossa oratuomenmarjan maku on hallitseva ja joka valmistetaan maseroimalla oratuomenmarjoja (Prunus spinosa) maatalousperäisessä etyylialkoholissa ja lisäämällä siihen aniksesta saatuja luontaisia uutteita tai aniksen tisleitä taikka näitä molempia. |
| --- | --- |

a)

Oratuomenmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma eli pacharán on tislattu alkoholijuoma, jossa oratuomenmarjan maku on hallitseva ja joka valmistetaan maseroimalla oratuomenmarjoja (Prunus spinosa) maatalousperäisessä etyylialkoholissa ja lisäämällä siihen aniksesta saatuja luontaisia uutteita tai aniksen tisleitä taikka näitä molempia.

| b) | Oratuomenmarjoilla maustetun tislatun alkoholijuoman eli pacharánin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 25 tilavuusprosenttia; |
| --- | --- |

b)

Oratuomenmarjoilla maustetun tislatun alkoholijuoman eli pacharánin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 25 tilavuusprosenttia;

| c) | Oratuomenmarjoilla maustetun tislatun alkoholijuoman eli pacharánin valmistuksessa on oltava käytetty vähintään 125 grammaa oratuomenmarjoja lopputuotteen litraa kohden; |
| --- | --- |

c)

Oratuomenmarjoilla maustetun tislatun alkoholijuoman eli pacharánin valmistuksessa on oltava käytetty vähintään 125 grammaa oratuomenmarjoja lopputuotteen litraa kohden;

| d) | Oratuomenmarjoilla maustetun tislatun alkoholijuoman eli pacharánin makeuttavien tuotteiden pitoisuuden on inverttisokerina ilmaistuna oltava 80–250 grammaa lopputuotteen litraa kohden; |
| --- | --- |

d)

Oratuomenmarjoilla maustetun tislatun alkoholijuoman eli pacharánin makeuttavien tuotteiden pitoisuuden on inverttisokerina ilmaistuna oltava 80–250 grammaa lopputuotteen litraa kohden;

| e) | Oratuomenmarjoilla maustetun tislatun alkoholijuoman eli pacharánin aistinvaraisten ominaisuuksien, värin ja maun on oltava peräisin yksinomaan käytetyistä hedelmistä ja aniksesta. |
| --- | --- |

e)

Oratuomenmarjoilla maustetun tislatun alkoholijuoman eli pacharánin aistinvaraisten ominaisuuksien, värin ja maun on oltava peräisin yksinomaan käytetyistä hedelmistä ja aniksesta.

| f) | Ilmaisua ”pacharán” saa käyttää virallisena nimenä vain silloin, kun tuote on valmistettu Espanjassa. Kun tuote on valmistettu Espanjan ulkopuolella, ilmaisua ”pacharán” saa käyttää ainoastaan siten, että sillä täydennetään virallista nimeä ”oratuomenmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma” ja siihen liitetään ilmaisu ”valmistettu ...ssa/ssä”, jota täydennetään sen jäsenvaltion tai kolmannen maan nimellä, jossa juoma on valmistettu. |
| --- | --- |

f)

Ilmaisua ”pacharán” saa käyttää virallisena nimenä vain silloin, kun tuote on valmistettu Espanjassa. Kun tuote on valmistettu Espanjan ulkopuolella, ilmaisua ”pacharán” saa käyttää ainoastaan siten, että sillä täydennetään virallista nimeä ”oratuomenmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma” ja siihen liitetään ilmaisu ”valmistettu ...ssa/ssä”, jota täydennetään sen jäsenvaltion tai kolmannen maan nimellä, jossa juoma on valmistettu.

33.   Likööri

| a) | Likööri on väkevä alkoholijuoma,






  i) | jonka makeuttavien tuotteiden vähimmäispitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on






  — | 70 grammaa litrassa sellaisten kirsikkaliköörien tai hapankirsikkaliköörien osalta, jotka sisältävät ainoastaan kirsikoista tai hapankirsikoista valmistettua etyylialkoholia; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Likööri on väkevä alkoholijuoma,

i)

jonka makeuttavien tuotteiden vähimmäispitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on

—

70 grammaa litrassa sellaisten kirsikkaliköörien tai hapankirsikkaliköörien osalta, jotka sisältävät ainoastaan kirsikoista tai hapankirsikoista valmistettua etyylialkoholia;

| — | 80 grammaa litrassa sellaisten liköörien osalta, joiden ainoana mausteena on gentiania tai vastaavaa kasvia tai koiruohoa, |
| --- | --- |

—

80 grammaa litrassa sellaisten liköörien osalta, joiden ainoana mausteena on gentiania tai vastaavaa kasvia tai koiruohoa,

| — | 100 grammaa litrassa kaikissa muissa tapauksissa; |
| --- | --- |

—

100 grammaa litrassa kaikissa muissa tapauksissa;

| ii) | joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista tai maatalousperäisestä tisleestä tai yhdestä tai useammasta tislatusta alkoholijuomasta taikka näiden yhdistelmästä makeuttamalla ja lisäämällä yhtä tai useampaa aromia, maatalousperäistä tuotetta tai elintarviketta. |
| --- | --- |

ii)

joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista tai maatalousperäisestä tisleestä tai yhdestä tai useammasta tislatusta alkoholijuomasta taikka näiden yhdistelmästä makeuttamalla ja lisäämällä yhtä tai useampaa aromia, maatalousperäistä tuotetta tai elintarviketta.

| b) | Liköörin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Liköörin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

| c) | Liköörin valmistuksessa saa käyttää aromiaineita ja aromivalmisteita.
  Seuraavia liköörejä saa kuitenkin maustaa ainoastaan makua antavilla elintarvikkeilla, aromivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineilla:






  i) | hedelmäliköörit:






  — | ananas (Ananas) |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Liköörin valmistuksessa saa käyttää aromiaineita ja aromivalmisteita.

Seuraavia liköörejä saa kuitenkin maustaa ainoastaan makua antavilla elintarvikkeilla, aromivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineilla:

i)

hedelmäliköörit:

—

ananas (Ananas)

| — | sitrushedelmät (Citrus L.) |
| --- | --- |

—

sitrushedelmät (Citrus L.)

| — | tyrnimarja (Hippophae rhamnoides L.) |
| --- | --- |

—

tyrnimarja (Hippophae rhamnoides L.)

| — | silkkiäismarja (Morus alba, Morus rubra) |
| --- | --- |

—

silkkiäismarja (Morus alba, Morus rubra)

| — | hapankirsikka (Prunus cerasus) |
| --- | --- |

—

hapankirsikka (Prunus cerasus)

| — | kirsikka (Prunus avium) |
| --- | --- |

—

kirsikka (Prunus avium)

| — | mustaherukka (Ribes nigrum L.) |
| --- | --- |

—

mustaherukka (Ribes nigrum L.)

| — | mesimarja (Rubus arcticus L.) |
| --- | --- |

—

mesimarja (Rubus arcticus L.)

| — | suomuurain (Rubus chamaemorus L.) |
| --- | --- |

—

suomuurain (Rubus chamaemorus L.)

| — | vadelma (Rubus idaeus L.) |
| --- | --- |

—

vadelma (Rubus idaeus L.)

| — | karpalo (Vaccinium oxycoccos L.) |
| --- | --- |

—

karpalo (Vaccinium oxycoccos L.)

| — | mustikka (Vaccinium myrtillus L.) |
| --- | --- |

—

mustikka (Vaccinium myrtillus L.)

| — | puolukka (Vaccinium vitis-idaea L.); |
| --- | --- |

—

puolukka (Vaccinium vitis-idaea L.);

| ii) | kasviliköörit:






  — | génépi (Artemisia genepi) |
| --- | --- | --- |

ii)

kasviliköörit:

—

génépi (Artemisia genepi)

| — | gentian (Gentiana L.) |
| --- | --- |

—

gentian (Gentiana L.)

| — | minttu (Mentha L.) |
| --- | --- |

—

minttu (Mentha L.)

| — | anis (Pimpinella anisum L.). |
| --- | --- |

—

anis (Pimpinella anisum L.).

| d) | Virallinen nimi voi olla ”liqueur” missä tahansa jäsenvaltiossa ja seuraavien osalta:






  — | liköörien, jotka on valmistettu maseroimalla hapankirsikoita tai kirsikoita (Prunus cerasus tai Prunus avium) maatalousperäisessä etyylialkoholissa, virallinen nimi voi olla ”
  guignolet
  ” tai ”
  češnjevec
  ”, ilmaisun ”liqueur” kanssa tai ilman sitä; |
| --- | --- | --- |

d)

Virallinen nimi voi olla ”liqueur” missä tahansa jäsenvaltiossa ja seuraavien osalta:

—

liköörien, jotka on valmistettu maseroimalla hapankirsikoita tai kirsikoita (Prunus cerasus tai Prunus avium) maatalousperäisessä etyylialkoholissa, virallinen nimi voi olla ”
  guignolet
  ” tai ”
  češnjevec
  ”, ilmaisun ”liqueur” kanssa tai ilman sitä;

| — | liköörien, jotka on valmistettu maseroimalla hapankirsikoita (Prunus cerasus) maatalousperäisessä etyylialkoholissa, virallinen nimi voi olla ”
  ginja
  ” tai ”
  ginjinha
  ” tai ”
  višnjevec
  ”, ilmaisun ”liqueur” kanssa tai ilman sitä; |
| --- | --- |

—

liköörien, jotka on valmistettu maseroimalla hapankirsikoita (Prunus cerasus) maatalousperäisessä etyylialkoholissa, virallinen nimi voi olla ”
  ginja
  ” tai ”
  ginjinha
  ” tai ”
  višnjevec
  ”, ilmaisun ”liqueur” kanssa tai ilman sitä;

| — | liköörien, joiden alkoholipitoisuus on peräisin yksinomaan rommista, virallinen nimi voi olla ”
  punch au rhum
  ”, ilmaisun ”liqueur” kanssa tai ilman sitä; |
| --- | --- |

—

liköörien, joiden alkoholipitoisuus on peräisin yksinomaan rommista, virallinen nimi voi olla ”
  punch au rhum
  ”, ilmaisun ”liqueur” kanssa tai ilman sitä;

| — | maitoa tai maitotuotteita sisältävien liköörien virallinen nimi voi olla, ilmaisun ”liqueur” kanssa tai ilman sitä, ”cream”, jota on täydennetty sen käytetyn raaka-aineen nimellä, joka antaa liköörille sen hallitsevan maun, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 artiklan 2 alakohdan, 10 artiklan 5 kohdan b alakohdan ja 11 artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

—

maitoa tai maitotuotteita sisältävien liköörien virallinen nimi voi olla, ilmaisun ”liqueur” kanssa tai ilman sitä, ”cream”, jota on täydennetty sen käytetyn raaka-aineen nimellä, joka antaa liköörille sen hallitsevan maun, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 artiklan 2 alakohdan, 10 artiklan 5 kohdan b alakohdan ja 11 artiklan soveltamista.

| e) | Unionissa tuotettujen liköörien kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä saa käyttää seuraavia yhdistettyjä ilmaisuja, jos maatalousperäistä etyylialkoholia tai maatalousperäistä tislettä käytetään vakiintuneiden valmistusmenetelmien vuoksi:






  — | prune brandy; |
| --- | --- | --- |

e)

Unionissa tuotettujen liköörien kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä saa käyttää seuraavia yhdistettyjä ilmaisuja, jos maatalousperäistä etyylialkoholia tai maatalousperäistä tislettä käytetään vakiintuneiden valmistusmenetelmien vuoksi:

—

prune brandy;

| — | orange brandy; |
| --- | --- |

—

orange brandy;

| — | apricot brandy; |
| --- | --- |

—

apricot brandy;

| — | cherry brandy; |
| --- | --- |

—

cherry brandy;

| — | solbaerrom tai mustaherukkarommi. |
| --- | --- |

—

solbaerrom tai mustaherukkarommi.

Tässä alakohdassa tarkoitettujen liköörien kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä yhdistetty ilmaisu on esitettävä samalla rivillä samanlaisin ja samanvärisin kirjaimin samaa kirjasinlajia käyttäen, ja ilmaisu ”likööri” on esitettävä yhdistetyn ilmaisun välittömässä läheisyydessä vähintään yhtä suurin kirjaimin. Jos alkoholi ei ole peräisin ilmoitetusta väkevästä alkoholijuomasta, sen alkuperä on merkittävä etikettiin samaan visuaaliseen kenttään yhdistetyn ilmaisun ja ilmaisun ”likööri” kanssa joko ilmoittamalla maatalousperäisen alkoholin tyyppi tai lisäämällä ilmaisu ”maatalousperäinen alkoholi”, jota edeltää aina ilmaisu ”valmistettu ...sta/stä” tai ”valmistettu käyttäen ...”.

| f) | Virallista nimeä ”likööri” voidaan täydentää sellaisen aromin tai elintarvikkeen nimellä, joka antaa väkevälle alkoholijuomalle sen hallitsevan maun, edellyttäen että aromin tai elintarvikkeen nimessä tarkoitetusta raaka-aineesta peräisin olevat makua antavat elintarvikkeet, aromivalmisteet tai luontaiset aromiaineet antavat väkevälle alkoholijuomalle kyseisen maun, jota on täydennetty aromiaineilla ainoastaan, jos se on tarpeen kyseisen raaka-aineen aromin vahvistamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 ja 12 artiklan ja 13 artiklan 4 kohdan soveltamista. |
| --- | --- |

f)

Virallista nimeä ”likööri” voidaan täydentää sellaisen aromin tai elintarvikkeen nimellä, joka antaa väkevälle alkoholijuomalle sen hallitsevan maun, edellyttäen että aromin tai elintarvikkeen nimessä tarkoitetusta raaka-aineesta peräisin olevat makua antavat elintarvikkeet, aromivalmisteet tai luontaiset aromiaineet antavat väkevälle alkoholijuomalle kyseisen maun, jota on täydennetty aromiaineilla ainoastaan, jos se on tarpeen kyseisen raaka-aineen aromin vahvistamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 ja 12 artiklan ja 13 artiklan 4 kohdan soveltamista.

34.   Crème de (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai muun raaka-aineen nimellä)

| a) | Crème de ... (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai muun raaka-aineen nimellä), on likööri, jonka makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 250 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

a)

Crème de ... (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai muun raaka-aineen nimellä), on likööri, jonka makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 250 grammaa litrassa.

| b) | Crème de ... (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai muun raaka-aineen nimellä) on likööri, jonka alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Crème de ... (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai muun raaka-aineen nimellä) on likööri, jonka alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

| c) | Tähän tislattuun alkoholijuomaan sovelletaan luokassa 33 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä aromiaineita ja aromivalmisteita. |
| --- | --- |

c)

Tähän tislattuun alkoholijuomaan sovelletaan luokassa 33 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä aromiaineita ja aromivalmisteita.

| d) | Käytettyihin raaka-aineisiin eivät saa kuulua maitotuotteet. |
| --- | --- |

d)

Käytettyihin raaka-aineisiin eivät saa kuulua maitotuotteet.

| e) | Virallisessa nimessä esiintyvän hedelmän tai muun raaka-aineen on oltava hedelmä tai raaka-aine, joka antaa liköörille sen hallitsevan maun. |
| --- | --- |

e)

Virallisessa nimessä esiintyvän hedelmän tai muun raaka-aineen on oltava hedelmä tai raaka-aine, joka antaa liköörille sen hallitsevan maun.

| f) | Virallista nimeä voidaan täydentää ilmaisulla ”likööri”. |
| --- | --- |

f)

Virallista nimeä voidaan täydentää ilmaisulla ”likööri”.

| g) | Virallista nimeä ”crème de cassis” saa käyttää ainoastaan mustaherukoista valmistetuista likööreistä, joiden makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on yli 400 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

g)

Virallista nimeä ”crème de cassis” saa käyttää ainoastaan mustaherukoista valmistetuista likööreistä, joiden makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on yli 400 grammaa litrassa.

35.   
  Sloe gin

| a) | Sloe gin on likööri, joka valmistetaan maseroimalla oratuomenmarjoja ginissä ja johon on mahdollisesti lisätty oratuomenmarjamehua. |
| --- | --- |

a)

Sloe gin on likööri, joka valmistetaan maseroimalla oratuomenmarjoja ginissä ja johon on mahdollisesti lisätty oratuomenmarjamehua.

| b) | Sloe ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 25 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Sloe ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 25 tilavuusprosenttia.

| c) | Sloe ginin valmistuksessa saa käyttää ainoastaan luontaisia aromiaineita ja aromivalmisteita. |
| --- | --- |

c)

Sloe ginin valmistuksessa saa käyttää ainoastaan luontaisia aromiaineita ja aromivalmisteita.

| d) | Virallista nimeä voidaan täydentää ilmaisulla ”likööri”. |
| --- | --- |

d)

Virallista nimeä voidaan täydentää ilmaisulla ”likööri”.

36.   
  Sambuca

| a) | Sambuca on seuraavien vaatimusten mukainen väritön aniksella maustettu likööri:






  i) | se sisältää aniksen (Pimpinella anisum L.), tähtianiksen (Illicium verum L.) tai muiden aromaattisten yrttien tisleitä; |
| --- | --- | --- |

a)

Sambuca on seuraavien vaatimusten mukainen väritön aniksella maustettu likööri:

i)

se sisältää aniksen (Pimpinella anisum L.), tähtianiksen (Illicium verum L.) tai muiden aromaattisten yrttien tisleitä;

| ii) | sen makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 350 grammaa litrassa; |
| --- | --- |

ii)

sen makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 350 grammaa litrassa;

| iii) | sen luontaisen anetolin pitoisuus on vähintään 1 gramma mutta enintään 2 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

iii)

sen luontaisen anetolin pitoisuus on vähintään 1 gramma mutta enintään 2 grammaa litrassa.

| b) | Sambucan alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Sambucan alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia.

| c) | Sambucaan on sovellettava luokassa 33 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä aromiaineita ja aromivalmisteita. |
| --- | --- |

c)

Sambucaan on sovellettava luokassa 33 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä aromiaineita ja aromivalmisteita.

| d) | Sambucaa ei saa värjätä. |
| --- | --- |

d)

Sambucaa ei saa värjätä.

| e) | Virallista nimeä voidaan täydentää ilmaisulla ”likööri”. |
| --- | --- |

e)

Virallista nimeä voidaan täydentää ilmaisulla ”likööri”.

37.   
  Maraschino, marrasquino tai maraskino

| a) | Maraschino, marrasquino tai maraskino on väritön likööri, jonka maku saadaan aikaan pääasiassa imeläkirsikan tisleellä tai sellaisen tuotteen tisleellä, joka valmistetaan maseroimalla imeläkirsikkaa tai kirsikan osia maatalousperäisessä etyylialkoholissa tai imeläkirsikan tisleessä, ja jonka makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 250 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

a)

Maraschino, marrasquino tai maraskino on väritön likööri, jonka maku saadaan aikaan pääasiassa imeläkirsikan tisleellä tai sellaisen tuotteen tisleellä, joka valmistetaan maseroimalla imeläkirsikkaa tai kirsikan osia maatalousperäisessä etyylialkoholissa tai imeläkirsikan tisleessä, ja jonka makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 250 grammaa litrassa.

| b) | Maraschinon, marrasquinon tai maraskinon alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 24 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Maraschinon, marrasquinon tai maraskinon alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 24 tilavuusprosenttia.

| c) | Maraschinoon, marrasquinoon tai maraskinoon sovelletaan luokassa 33 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä aromiaineita ja aromivalmisteita. |
| --- | --- |

c)

Maraschinoon, marrasquinoon tai maraskinoon sovelletaan luokassa 33 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä aromiaineita ja aromivalmisteita.

| d) | Maraschinoa, marrasquinoa tai maraskinoa ei saa värjätä. |
| --- | --- |

d)

Maraschinoa, marrasquinoa tai maraskinoa ei saa värjätä.

| e) | Virallista nimeä voidaan täydentää ilmaisulla ”likööri”. |
| --- | --- |

e)

Virallista nimeä voidaan täydentää ilmaisulla ”likööri”.

38.   
  Nocino tai orehovec

| a) | Nocino tai orehovec on likööri, jonka maku saadaan pääasiassa aikaan maseroimalla tai maseroimalla ja tislaamalla kokonaisia vihreitä saksanpähkinöitä (Juglans regia L.) ja jonka makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 100 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

a)

Nocino tai orehovec on likööri, jonka maku saadaan pääasiassa aikaan maseroimalla tai maseroimalla ja tislaamalla kokonaisia vihreitä saksanpähkinöitä (Juglans regia L.) ja jonka makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 100 grammaa litrassa.

| b) | Nocinon tai orehovecin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Nocinon tai orehovecin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia.

| c) | Nocinoon tai orehoveciin sovelletaan luokassa 33 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä aromiaineita ja aromivalmisteita. |
| --- | --- |

c)

Nocinoon tai orehoveciin sovelletaan luokassa 33 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä aromiaineita ja aromivalmisteita.

| d) | Virallista nimeä voidaan täydentää ilmaisulla ”likööri”. |
| --- | --- |

d)

Virallista nimeä voidaan täydentää ilmaisulla ”likööri”.

39.   Munalikööri tai advocaat tai avocat tai advokat

| a) | Munalikööri tai advocaat tai avocat tai advokat on likööri, joka on joko maustamatonta tai maustettua ja joka valmistetaan maatalousperäisestä etyylialkoholista, maatalousperäisestä tisleestä tai tislatusta alkoholijuomasta tai näiden yhdistelmästä ja jonka ainesosia ovat korkealaatuinen munankeltuainen, munanvalkuainen ja sokeri tai hunaja tai nämä molemmat. Sokerin tai hunajan pitoisuuden on inverttisokerina ilmaistuna oltava vähintään 150 grammaa litrassa. Puhtaan munankeltuaisen vähimmäispitoisuuden on lopputuotteessa oltava 140 grammaa litrassa. Jos tuotteessa käytetään muiden kuin Gallus gallus -suvun kanojen munia, tästä on ilmoitettava etiketissä. |
| --- | --- |

a)

Munalikööri tai advocaat tai avocat tai advokat on likööri, joka on joko maustamatonta tai maustettua ja joka valmistetaan maatalousperäisestä etyylialkoholista, maatalousperäisestä tisleestä tai tislatusta alkoholijuomasta tai näiden yhdistelmästä ja jonka ainesosia ovat korkealaatuinen munankeltuainen, munanvalkuainen ja sokeri tai hunaja tai nämä molemmat. Sokerin tai hunajan pitoisuuden on inverttisokerina ilmaistuna oltava vähintään 150 grammaa litrassa. Puhtaan munankeltuaisen vähimmäispitoisuuden on lopputuotteessa oltava 140 grammaa litrassa. Jos tuotteessa käytetään muiden kuin Gallus gallus -suvun kanojen munia, tästä on ilmoitettava etiketissä.

| b) | Munaliköörin tai advocaatin tai avocatin tai advokatin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 14 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Munaliköörin tai advocaatin tai avocatin tai advokatin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 14 tilavuusprosenttia.

| c) | Munaliköörin tai advocaatin tai avocatin tai advokatin valmistuksessa saa käyttää ainoastaan makua antavia elintarvikkeita, aromiaineita ja aromivalmisteita. |
| --- | --- |

c)

Munaliköörin tai advocaatin tai avocatin tai advokatin valmistuksessa saa käyttää ainoastaan makua antavia elintarvikkeita, aromiaineita ja aromivalmisteita.

| d) | Munaliköörin tai advocaatin tai avocatin tai advokatin valmistuksessa saa käyttää maitotuotteita. |
| --- | --- |

d)

Munaliköörin tai advocaatin tai avocatin tai advokatin valmistuksessa saa käyttää maitotuotteita.

40.   Munaa sisältävä likööri

| a) | Munaa sisältävä likööri on likööri, joka on joko maustamatonta tai maustettua ja joka valmistetaan maatalousperäisestä etyylialkoholista, maatalousperäisestä tisleestä tai tislatusta alkoholijuomasta tai näiden yhdistelmästä ja jonka tyypillisiä ainesosia ovat korkealaatuinen munankeltuainen, munanvalkuainen ja sokeri tai hunaja tai nämä molemmat. Sokerin tai hunajan pitoisuuden on inverttisokerina ilmaistuna oltava vähintään 150 grammaa litrassa. Munankeltuaisen vähimmäispitoisuuden on lopputuotteessa oltava 70 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

a)

Munaa sisältävä likööri on likööri, joka on joko maustamatonta tai maustettua ja joka valmistetaan maatalousperäisestä etyylialkoholista, maatalousperäisestä tisleestä tai tislatusta alkoholijuomasta tai näiden yhdistelmästä ja jonka tyypillisiä ainesosia ovat korkealaatuinen munankeltuainen, munanvalkuainen ja sokeri tai hunaja tai nämä molemmat. Sokerin tai hunajan pitoisuuden on inverttisokerina ilmaistuna oltava vähintään 150 grammaa litrassa. Munankeltuaisen vähimmäispitoisuuden on lopputuotteessa oltava 70 grammaa litrassa.

| b) | Munaa sisältävän liköörin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Munaa sisältävän liköörin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

| c) | Munaa sisältävän liköörin valmistuksessa saa käyttää ainoastaan makua antavia elintarvikkeita, luontaisia aromiaineita ja aromivalmisteita. |
| --- | --- |

c)

Munaa sisältävän liköörin valmistuksessa saa käyttää ainoastaan makua antavia elintarvikkeita, luontaisia aromiaineita ja aromivalmisteita.

| d) | Munaa sisältävän liköörin valmistuksessa saa käyttää maitotuotteita. |
| --- | --- |

d)

Munaa sisältävän liköörin valmistuksessa saa käyttää maitotuotteita.

41.   
  Mistrà

| a) | Mistrà on väritön tislattu alkoholijuoma, joka on maustettu aniksella tai luontaisella anetolilla ja joka on seuraavien vaatimusten mukainen:






  i) | sen anetolin pitoisuus on vähintään 1 gramma mutta enintään 2 grammaa litrassa; |
| --- | --- | --- |

a)

Mistrà on väritön tislattu alkoholijuoma, joka on maustettu aniksella tai luontaisella anetolilla ja joka on seuraavien vaatimusten mukainen:

i)

sen anetolin pitoisuus on vähintään 1 gramma mutta enintään 2 grammaa litrassa;

| ii) | se voi sisältää myös aromaattisten yrttien tislettä; |
| --- | --- |

ii)

se voi sisältää myös aromaattisten yrttien tislettä;

| iii) | sitä ei ole makeutettu. |
| --- | --- |

iii)

sitä ei ole makeutettu.

| b) | Mistràn alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 40 ja enintään 47 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Mistràn alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 40 ja enintään 47 tilavuusprosenttia.

| c) | Mistràa saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineilla. |
| --- | --- |

c)

Mistràa saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineilla.

| d) | Mistràa ei saa värjätä. |
| --- | --- |

d)

Mistràa ei saa värjätä.

42.   
  Väkevä glögi tai spritglögg

| a) | Väkevä glögi tai spritglögg on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla viiniä tai viinituotteita ja maatalousperäistä etyylialkoholia neilikka- tai kaneliaromilla tai näillä molemmilla käyttämällä jotakin seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää:






  i) | maserointi tai tislaus, |
| --- | --- | --- |

a)

Väkevä glögi tai spritglögg on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla viiniä tai viinituotteita ja maatalousperäistä etyylialkoholia neilikka- tai kaneliaromilla tai näillä molemmilla käyttämällä jotakin seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää:

i)

maserointi tai tislaus,

| ii) | alkoholin tislaaminen yhdessä edellä mainittujen kasvinosien kanssa, |
| --- | --- |

ii)

alkoholin tislaaminen yhdessä edellä mainittujen kasvinosien kanssa,

| iii) | luontaisten neilikka- tai kaneliaromiaineiden lisääminen. |
| --- | --- |

iii)

luontaisten neilikka- tai kaneliaromiaineiden lisääminen.

| b) | Väkevän glögin tai spritglöggin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Väkevän glögin tai spritglöggin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

| c) | Väkevää glögiä tai spritglöggiä saa maustaa ainoastaan aromiaineilla, aromivalmisteilla ja muilla aromeilla, mutta a alakohdassa täsmennettyjen mausteiden maun on oltava hallitseva. |
| --- | --- |

c)

Väkevää glögiä tai spritglöggiä saa maustaa ainoastaan aromiaineilla, aromivalmisteilla ja muilla aromeilla, mutta a alakohdassa täsmennettyjen mausteiden maun on oltava hallitseva.

| d) | Viinin tai viinituotteiden pitoisuus saa olla enintään 50 prosenttia lopputuotteesta. |
| --- | --- |

d)

Viinin tai viinituotteiden pitoisuus saa olla enintään 50 prosenttia lopputuotteesta.

43.   
  Berenburg tai Beerenburg

| a) | Berenburg tai Beerenburg on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu alkoholijuoma:






  i) | se valmistetaan käyttäen maatalousperäistä etyylialkoholia; |
| --- | --- | --- |

a)

Berenburg tai Beerenburg on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu alkoholijuoma:

i)

se valmistetaan käyttäen maatalousperäistä etyylialkoholia;

| ii) | se valmistetaan maseroimalla hedelmiä tai kasveja tai näiden osia; |
| --- | --- |

ii)

se valmistetaan maseroimalla hedelmiä tai kasveja tai näiden osia;

| iii) | sille ominainen maku on peräisin gentianjuuren (Gentiana lutea L.), katajanmarjan (Juniperus communis L.) ja laakerinlehden (Laurus nobilis L.) tisleestä; |
| --- | --- |

iii)

sille ominainen maku on peräisin gentianjuuren (Gentiana lutea L.), katajanmarjan (Juniperus communis L.) ja laakerinlehden (Laurus nobilis L.) tisleestä;

| iv) | sen väri vaihtelee vaaleanruskeasta tummanruskeaan; |
| --- | --- |

iv)

sen väri vaihtelee vaaleanruskeasta tummanruskeaan;

| v) | sitä voidaan makeuttaa, mutta makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna saa olla enintään 20 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

v)

sitä voidaan makeuttaa, mutta makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna saa olla enintään 20 grammaa litrassa.

| b) | Berenburgin tai Beerenburgin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Berenburgin tai Beerenburgin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia.

| c) | Berenburgin tai Beerenburgin saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineilla. |
| --- | --- |

c)

Berenburgin tai Beerenburgin saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineilla.

44.   Hunajanektari tai hunajasimanektari

| a) | Hunajanektari tai hunajasimanektari on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla käyneen hunajaliuoksen ja -tisleen tai maatalousperäisen etyylialkoholin tai näiden molempien sekoitusta, joka sisältää vähintään 30 tilavuusprosenttia käynyttä hunajaliuosta. |
| --- | --- |

a)

Hunajanektari tai hunajasimanektari on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla käyneen hunajaliuoksen ja -tisleen tai maatalousperäisen etyylialkoholin tai näiden molempien sekoitusta, joka sisältää vähintään 30 tilavuusprosenttia käynyttä hunajaliuosta.

| b) | Hunajanektari tai hunajasimanektarin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 22 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Hunajanektari tai hunajasimanektarin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 22 tilavuusprosenttia.

| c) | Hunajanektari tai hunajasimanektaria saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineilla siten, että hunajan maku on hallitseva. |
| --- | --- |

c)

Hunajanektari tai hunajasimanektaria saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineilla siten, että hunajan maku on hallitseva.

| d) | Hunajanektari tai hunajasimanektari voidaan makeuttaa ainoastaan hunajalla. |
| --- | --- |

d)

Hunajanektari tai hunajasimanektari voidaan makeuttaa ainoastaan hunajalla.

---

LIITE II

TIETTYJÄ VIINOJA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖT

1.   
  Rum-Verschnittia tuotetaan Saksassa; se valmistetaan sekoittamalla rommia ja maatalousperäistä etyylialkoholia siten, että vähintään 5 prosenttia lopputuotteen alkoholista on peräisin rommista. Rum-Verschnittin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. Kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä ilmaisu ”
  Verschnitt
  ” on esitettävä samanlaisin, samankokoisin ja samanvärisin kirjaimin samaa kirjasinlajia käyttäen ja samalla rivillä kuin ilmaisu ”
  Rum
  ”; kun kyseessä ovat pullot, ilmaisujen on oltava etupuolen etiketissä. Tuotteen virallinen nimi on ”viina”. Jos Rum-Verschnittia saatetaan markkinoille Saksan ulkopuolella, alkoholikoostumus on ilmoitettava etiketissä.

2.   
  Slivovicea tuotetaan Tšekissä; se valmistetaan lisäämällä luumutisleeseen ennen lopullista tislausta maatalousperäistä etyylialkoholia siten, että vähintään 70 prosenttia lopputuotteen alkoholista on peräisin luumutisleestä. Tuotteen virallinen nimi on ”viina”. Nimitys slivovice voidaan lisätä, jos se esitetään samalla nähtävissä olevalla kentällä etupuolen etiketissä. Jos slivovicea saatetaan markkinoille Tšekin ulkopuolella, alkoholikoostumus on ilmoitettava etiketissä. Tällä säännöksellä ei rajoiteta liitteessä I olevaan luokkaan 9 kuuluvien hedelmistä tislattujen alkoholijuomien virallisten nimien käyttöä.

3.   
  Guignolet Kirschiä tuotetaan Ranskassa; se valmistetaan sekoittamalla guignolet'ta ja kirschiä siten, että vähintään 3 prosenttia lopputuotteen puhtaasta alkoholista on oltava peräisin kirschistä. Kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä ilmaisu ”
  Guignolet
  ” on esitettävä samanlaisin, samankokoisin ja samanvärisin kirjaimin samaa kirjasinlajia käyttäen ja samalla rivillä kuin ilmaisu ”
  kirsch
  ”; kun kyseessä ovat pullot, ilmaisujen on oltava etupuolen etiketissä. Tuotteen virallinen nimi on ”likööri”. Sen alkoholikoostumuksessa on ilmoitettava guignolet'n ja kirschin puhtaan alkoholin tilavuuden prosenttiosuus gignolet kirschin puhtaan alkoholin kokonaistilavuudesta

---

LIITE III

DYNAAMINEN ”
  CRIADERAS Y SOLERA
  ”- TAI ”
  SOLERA E CRIADERAS
  ” -VANHENTAMISMENETELMÄ

Dynaamisessa ”
  criaderas y solera
  ”- tai ”
  solera e criaderas
  ” -vanhentamismenetelmässä kustakin tammitynnyristä ja -säiliöstä, jotka muodostavat vanhentamiskerroksen, lasketaan määräajoin pois osa niissä säilytettävästä brandystä ja syntynyt vaje täytetään edellisestä vanhentamiskerroksesta otetulla brandyllä.

Määritelmät

| | ”Vanhentamiskerroksella” tarkoitetaan kutakin sellaisten tammitynnyreiden ja -säiliöiden ryhmää, jossa on sama kypsytysaste ja jonka läpi brandy käy vanhentamisprosessin aikana. Kutakin kerrosta kutsutaan nimellä ”
  criadera
  ”, lukuun ottamatta viimeistä, brandyn toimitusta edeltävää kerrosta, jota kutsutaan nimellä ”
  solera
  ”. |
| --- | --- |

”Vanhentamiskerroksella” tarkoitetaan kutakin sellaisten tammitynnyreiden ja -säiliöiden ryhmää, jossa on sama kypsytysaste ja jonka läpi brandy käy vanhentamisprosessin aikana. Kutakin kerrosta kutsutaan nimellä ”
  criadera
  ”, lukuun ottamatta viimeistä, brandyn toimitusta edeltävää kerrosta, jota kutsutaan nimellä ”
  solera
  ”.

| | ”Poistolla” tarkoitetaan kustakin vanhentamiskerroksen tammitynnyristä ja -säiliöstä pois laskettua brandyn osaa, joka lisätään seuraavan vanhentamiskerroksen tammitynnyreihin ja -säiliöihin, tai ”
  soleran
  ” tapauksessa toimitusvalmista tuotetta. |
| --- | --- |

”Poistolla” tarkoitetaan kustakin vanhentamiskerroksen tammitynnyristä ja -säiliöstä pois laskettua brandyn osaa, joka lisätään seuraavan vanhentamiskerroksen tammitynnyreihin ja -säiliöihin, tai ”
  soleran
  ” tapauksessa toimitusvalmista tuotetta.

| | ”Täytöllä” tarkoitetaan tietyn vanhentamiskerroksen tammitynnyreistä ja säiliöistä saatavaa brandyn osaa, joka lisätään ja sekoitetaan seuraavan vanhentamiskerroksen tammitynnyreiden ja -säiliöiden sisältöön. |
| --- | --- |

”Täytöllä” tarkoitetaan tietyn vanhentamiskerroksen tammitynnyreistä ja säiliöistä saatavaa brandyn osaa, joka lisätään ja sekoitetaan seuraavan vanhentamiskerroksen tammitynnyreiden ja -säiliöiden sisältöön.

| | ”Keskimääräisellä iällä” tarkoitetaan koko brandyvaraston kiertoa vanhentamisprosessissa vastaavaa ajanjaksoa, joka lasketaan jakamalla kaikkien vanhentamiskerrosten sisältämän brandyn kokonaismäärä viimeisestä vanhentamiskerroksesta eli ”
  solerasta
  ” vuoden aikana poistetulla määrällä. |
| --- | --- |

”Keskimääräisellä iällä” tarkoitetaan koko brandyvaraston kiertoa vanhentamisprosessissa vastaavaa ajanjaksoa, joka lasketaan jakamalla kaikkien vanhentamiskerrosten sisältämän brandyn kokonaismäärä viimeisestä vanhentamiskerroksesta eli ”
  solerasta
  ” vuoden aikana poistetulla määrällä.

”
  Solerasta
  ” pois lasketun brandyn keskimääräinen ikä voidaan laskea seuraavaa kaavaa käyttäen: t = Vt / Ve, jossa:

| — | t on keskimääräinen ikä ilmaistuna vuosina, |
| --- | --- |

—

t on keskimääräinen ikä ilmaistuna vuosina,

| — | Vt on varaston kokonaismäärä vanhentamisjärjestelmässä, ilmaistuna litroina puhdasta alkoholia, |
| --- | --- |

—

Vt on varaston kokonaismäärä vanhentamisjärjestelmässä, ilmaistuna litroina puhdasta alkoholia,

| — | Ve on vuoden aikana pois lasketun toimitusvalmiin tuotteen kokonaismäärä ilmaistuna litroina puhdasta alkoholia. |
| --- | --- |

—

Ve on vuoden aikana pois lasketun toimitusvalmiin tuotteen kokonaismäärä ilmaistuna litroina puhdasta alkoholia.

Kun tammitynnyreiden ja -säiliöiden vetoisuus on alle 1 000 litraa, vuotuisten poistojen ja täyttöjen lukumäärän on oltava samansuuruinen tai pienempi kuin järjestelmässä olevien kerrosten lukumäärä kerrottuna kahdella, jotta varmistetaan, että nuorimman ainesosan ikä on vähintään kuusi kuukautta.

Kun tammitynnyreiden ja -säiliöiden vetoisuus on vähintään 1 000 litraa, vuotuisten poistojen ja täyttöjen lukumäärän on oltava samansuuruinen tai pienempi kuin järjestelmässä olevien kerrosten lukumäärä, jotta varmistetaan, että nuorimman ainesosan ikä on vähintään yksi vuosi.

---

LIITE IV

Vastaavuustaulukko

| Tämä asetus | Asetus (EY) N:o 110/2008 |
| --- | --- |
| 1 artiklan 1 ja 2 kohta | 1 artiklan 1 ja 2 kohta |
| 2 artiklan a–d alakohta | 2 artiklan 1 ja 3 kohta |
| 2, artiklan e alakohta | 2 artiklan 2 kohta |
| 2 artiklan f alakohta | Liite I, 6 kohta |
| 3 artiklan 1 kohta | 8 artikla |
| 3 artiklan 2 ja 3 kohta | 10 artikla |
| 3 artiklan 4 kohta | 15 artiklan 1 kohta |
| 3 artiklan 5 kohta | — |
| 3 artiklan 6 kohta | — |
| 3 artiklan 7 kohta | 15 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta |
| 3 artiklan 8 kohta | — |
| 3 artiklan 9 ja 10 kohta | 11 artiklan 2 kohta ja Liite I, 4 kohta |
| 3 artiklan 11 ja 12 kohta | Liite I, 7 kohta |
| 4 artiklan 1 kohta | 7 ja Liite I, 14 kohta |
| 4 artiklan 2 kohta | 7 ja Liite I, 15 kohta |
| 4 artiklan 3 kohta | 7 ja Liite I, 16 kohta |
| 4 artiklan 4 kohta | — |
| 4 artiklan 5 kohta | Liite I, 17 kohta |
| 4 artiklan 6 kohta | — |
| 4 artiklan 7 kohta | Liite I, 2 kohta |
| 4 artiklan 8 kohta | Liite I, 3 kohta |
| 4 artiklan 9 kohta | Liite I, 3 kohta |
| 4 artiklan 10 kohta | Liite I, 5 kohta |
| 4 artiklan 11 kohta | Liite I, 8 kohta |
| 4 artiklan 12 kohta | Liite I, 9 kohta |
| 4 artiklan 13 kohta | — |
| 4 artiklan 14 kohta | — |
| 4 artiklan 15 kohta | — |
| 4 artiklan 16 kohta | — |
| 4 artiklan 17 kohta | — |
| 4 artiklan 18 kohta | — |
| 4 artiklan 19 ja 20 kohta | Liite I, 10 kohta |
| 4 artiklan 21 kohta | — |
| 4 artiklan 22 kohta | — |
| 4 artiklan 23 kohta | Liite I, 11 kohta |
| 4 artiklan 24 kohta | Liite I, 12 kohta |
| 5 artikla | Liite I, 1 kohta |
| 6 artiklan 1 kohta | 3 artiklan 1 kohta |
| 6 artiklan 2 kohta | 3 artiklan 3 kohta |
| 6 artiklan 3 kohta | 3 artiklan 4 kohta |
| 7 artiklan 1 kohta | 4 artikla |
| 7 artiklan 2 kohta | 5 artiklan 1 kohta |
| 7 artiklan 3 kohta | 5 artiklan 2 kohta |
| 7 artiklan 4 kohta | 5 artiklan 3 kohta |
| 8 artiklan 1 kohta | 26 artikla |
| 8 artiklan 2 kohta | 1 artiklan 3 kohta |
| 8 artiklan 3 kohta | — |
| 8 artiklan 4 kohta | — |
| 9 artikla | — |
| 10 artiklan 1 kohta | — |
| 10 artiklan 2 kohta | 9 artiklan 1 kohta |
| 10 artiklan 3 kohta | 9 artiklan 2 kohta |
| 10 artiklan 4 kohta | 9 artiklan 3 kohta |
| 10 artiklan 5 kohta | 9 artiklan 5 ja 6 kohta |
| 10 artiklan 6 kohdan a–c, e ja f alakohta | — |
| 10 artiklan 6 kohdan d alakohta | 12 artiklan 2 kohta |
| 10 artiklan 7 kohdan ensimmäinen alakohta | 9 artiklan 4 ja 7 |
| 10 artiklan 7 kohdan toinen alakohta | — |
| 11 artiklan 1 kohta | 10 artiklan 1 ja 2 kohta |
| 11 artiklan 2 ja 3 kohta | — |
| 12 artiklan 1 kohta | 10 artiklan 1 kohta |
| 12 artiklan 2, 3 ja 4 kohta | — |
| 13 artiklan 1 kohta | 12 artiklan 1 kohta |
| 13 artiklan 2 kohta | 9 artiklan 9 kohta |
| 13 artiklan 3 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta | 11 artiklan 4 kohta |
| 13 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta | 11 artiklan 5 kohta |
| 13 artiklan 3 kohdan neljäs alakohta | — |
| 13 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta | 11 artiklan 3 kohta |
| 13 artiklan 4 kohdan toinen alakohta | 11 artiklan 4 kohta |
| 13 artiklan 4 kohdan kolmas alakohta | 11 artiklan 5 kohta |
| 13 artiklan 5 kohta | — |
| 13 artiklan 6 kohta | 12 artiklan 3 kohta |
| 13 artiklan 7 kohta | — |
| 14 artiklan 1 kohta | Liite I, 13 kohta |
| 14 artiklan 2 kohta | — |
| 15 artiklan 1 kohta | 14 artiklan 2 kohta |
| 15 artiklan 2 kohta | — |
| 16 artikla | — |
| 17 artikla | 13 artikla |
| 18 artikla | — |
| 19 artiklan 1 kohta | 12 artiklan 3 kohta |
| 19 artiklan 2 kohta | — |
| 20 artiklan a alakohta | — |
| 20 artiklan b alakohta | 28 artiklan 2 kohta |
| 20 artiklan c alakohta | — |
| 20 artiklan d alakohta | — |
| 21 artiklan 1 kohta | — |
| 21 artiklan 2 kohta | 16 artikla |
| 21 artiklan 3 kohta | 15 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 21 artiklan 4 kohta | — |
| 22 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta | 17 artiklan 4 kohta |
| 22 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | — |
| 22 artiklan 2 kohta | — |
| 23 artiklan 1 kohdan johdantokappale ja a, b ja c alakohta | — |
| 23 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | 17 artiklan 3 kohta |
| 23 artiklan 2 kohta | 17 artiklan 1 kohdan toinen virke |
| 24 artiklan 1–4 kohta | — |
| 24 artiklan 5, 6 ja 7 kohta | 17 artiklan 2 kohta |
| 24 artiklan 8 kohta | 17 artiklan 3 kohta |
| 24 artiklan 9 kohta | 17 artiklan 1 kohdan ensimmäinen virke |
| 25 artikla | — |
| 26 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta | 17 artiklan 5 kohta |
| 26 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | — |
| 26 artiklan 2 kohta | 17 artiklan 6 kohta |
| 27 artiklan 1 kohta | 17 artiklan 7 kohdan ensimmäinen virke |
| 27 artiklan 2, 3 ja 4 kohta | — |
| 27 artiklan 5 kohta | 17 artiklan 7 kohdan toinen virke |
| 28 artikla | — |
| 29 artikla | — |
| 30 artiklan 1, 2 ja 3 kohta | 17 artiklan 8 kohdan ensimmäinen virke |
| 30 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta | 17 artiklan 8 kohdan toinen virke |
| 30 artiklan 4 kohdan toinen alakohta | — |
| 31 artikla | 21 artikla |
| 32 artikla | 18 artikla |
| 33 artiklan 1 kohta | 15 artiklan 2 kohta |
| 33 artiklan 2 ja 3 kohta | — |
| 34 artiklan 1, 2 ja 3 kohta | 19 artikla |
| 34 artiklan 4 kohta | — |
| 35 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta | 15 artiklan 3 kohdan toinen alakohta |
| 35 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | — |
| 35 artiklan 2 kohta | 23 artiklan 3 kohta |
| 35 artiklan 3 kohta | — |
| 36 artiklan 1 kohta | 23 artiklan 1 kohta |
| 36 artiklan 2 kohta | 23 artiklan 2 kohta |
| 37 artikla | — |
| 38 artiklan 1 kohta | — |
| 38 artiklan 2 kohta | 22 artiklan 1 kohta |
| 38 artiklan 3 kohta | 22 artiklan 2 kohta |
| 38 artiklan 4 kohta | — |
| 38 artiklan 5 kohta | 22 artiklan 3 kohta |
| 38 artiklan 6 kohta | 22 artiklan 4 kohta |
| 39 artiklan 1 kohta | — |
| 39 artiklan 2 ja 3 kohta | — |
| 40 artikla | — |
| 41 artikla | — |
| 42 artikla | — |
| 43 artiklan 1 kohta | 24 artiklan 1 kohta |
| 43 artiklan 2 kohta | 24 artiklan 3 kohta |
| 44 artiklan 1 kohta | 24 artiklan 2 kohta |
| 44 artiklan 2 kohta | — |
| 45 artikla | 6 artikla |
| 46 artikla | — |
| 47 artikla | 25 artikla |
| 48 artikla | — |
| 49 artikla | 29 artikla |
| 50 artikla | 28 artikla |
| 51 artikla | 30 artikla |
| Liite I, luokka 1–31 | Liite II, luokka 1–31 |
| Liite I, luokka 32 | Liite II, luokka 37 a |
| Liite I, luokka 33 | Liite II, luokka 32 |
| Liite I, luokka 34 | Liite II, luokka 33 |
| Liite I, luokka 35 | Liite II, luokka 37 |
| Liite I, luokka 36 | Liite II, luokka 38 |
| Liite I, luokka 37 | Liite II, luokka 39 |
| Liite I, luokka 38 | Liite II, luokka 40 |
| Liite I, luokka 39 | Liite II, luokka 41 |
| Liite I, luokka 40 | Liite II, luokka 42 |
| Liite I, luokka 41 | Liite II, luokka 43 |
| Liite I, luokka 42 | Liite II, luokka 44 |
| Liite I, luokka 43 | Liite II, luokka 45 |
| Liite I, luokka 44 | Liite II, luokka 46 |
| Liite II | Liite II, otsikon ”Muut viinat” alla oleva osa |
| Liite III | — |
| Liite IV | — |

Tämä asetus

Asetus (EY) N:o 110/2008

1 artiklan 1 ja 2 kohta

1 artiklan 1 ja 2 kohta

2 artiklan a–d alakohta

2 artiklan 1 ja 3 kohta

2, artiklan e alakohta

2 artiklan 2 kohta

2 artiklan f alakohta

Liite I, 6 kohta

3 artiklan 1 kohta

8 artikla

3 artiklan 2 ja 3 kohta

10 artikla

3 artiklan 4 kohta

15 artiklan 1 kohta

3 artiklan 5 kohta

—

3 artiklan 6 kohta

—

3 artiklan 7 kohta

15 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta

3 artiklan 8 kohta

—

3 artiklan 9 ja 10 kohta

11 artiklan 2 kohta ja Liite I, 4 kohta

3 artiklan 11 ja 12 kohta

Liite I, 7 kohta

4 artiklan 1 kohta

7 ja Liite I, 14 kohta

4 artiklan 2 kohta

7 ja Liite I, 15 kohta

4 artiklan 3 kohta

7 ja Liite I, 16 kohta

4 artiklan 4 kohta

—

4 artiklan 5 kohta

Liite I, 17 kohta

4 artiklan 6 kohta

—

4 artiklan 7 kohta

Liite I, 2 kohta

4 artiklan 8 kohta

Liite I, 3 kohta

4 artiklan 9 kohta

Liite I, 3 kohta

4 artiklan 10 kohta

Liite I, 5 kohta

4 artiklan 11 kohta

Liite I, 8 kohta

4 artiklan 12 kohta

Liite I, 9 kohta

4 artiklan 13 kohta

—

4 artiklan 14 kohta

—

4 artiklan 15 kohta

—

4 artiklan 16 kohta

—

4 artiklan 17 kohta

—

4 artiklan 18 kohta

—

4 artiklan 19 ja 20 kohta

Liite I, 10 kohta

4 artiklan 21 kohta

—

4 artiklan 22 kohta

—

4 artiklan 23 kohta

Liite I, 11 kohta

4 artiklan 24 kohta

Liite I, 12 kohta

5 artikla

Liite I, 1 kohta

6 artiklan 1 kohta

3 artiklan 1 kohta

6 artiklan 2 kohta

3 artiklan 3 kohta

6 artiklan 3 kohta

3 artiklan 4 kohta

7 artiklan 1 kohta

4 artikla

7 artiklan 2 kohta

5 artiklan 1 kohta

7 artiklan 3 kohta

5 artiklan 2 kohta

7 artiklan 4 kohta

5 artiklan 3 kohta

8 artiklan 1 kohta

26 artikla

8 artiklan 2 kohta

1 artiklan 3 kohta

8 artiklan 3 kohta

—

8 artiklan 4 kohta

—

9 artikla

—

10 artiklan 1 kohta

—

10 artiklan 2 kohta

9 artiklan 1 kohta

10 artiklan 3 kohta

9 artiklan 2 kohta

10 artiklan 4 kohta

9 artiklan 3 kohta

10 artiklan 5 kohta

9 artiklan 5 ja 6 kohta

10 artiklan 6 kohdan a–c, e ja f alakohta

—

10 artiklan 6 kohdan d alakohta

12 artiklan 2 kohta

10 artiklan 7 kohdan ensimmäinen alakohta

9 artiklan 4 ja 7

10 artiklan 7 kohdan toinen alakohta

—

11 artiklan 1 kohta

10 artiklan 1 ja 2 kohta

11 artiklan 2 ja 3 kohta

—

12 artiklan 1 kohta

10 artiklan 1 kohta

12 artiklan 2, 3 ja 4 kohta

—

13 artiklan 1 kohta

12 artiklan 1 kohta

13 artiklan 2 kohta

9 artiklan 9 kohta

13 artiklan 3 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta

11 artiklan 4 kohta

13 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta

11 artiklan 5 kohta

13 artiklan 3 kohdan neljäs alakohta

—

13 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta

11 artiklan 3 kohta

13 artiklan 4 kohdan toinen alakohta

11 artiklan 4 kohta

13 artiklan 4 kohdan kolmas alakohta

11 artiklan 5 kohta

13 artiklan 5 kohta

—

13 artiklan 6 kohta

12 artiklan 3 kohta

13 artiklan 7 kohta

—

14 artiklan 1 kohta

Liite I, 13 kohta

14 artiklan 2 kohta

—

15 artiklan 1 kohta

14 artiklan 2 kohta

15 artiklan 2 kohta

—

16 artikla

—

17 artikla

13 artikla

18 artikla

—

19 artiklan 1 kohta

12 artiklan 3 kohta

19 artiklan 2 kohta

—

20 artiklan a alakohta

—

20 artiklan b alakohta

28 artiklan 2 kohta

20 artiklan c alakohta

—

20 artiklan d alakohta

—

21 artiklan 1 kohta

—

21 artiklan 2 kohta

16 artikla

21 artiklan 3 kohta

15 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta

21 artiklan 4 kohta

—

22 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

17 artiklan 4 kohta

22 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

—

22 artiklan 2 kohta

—

23 artiklan 1 kohdan johdantokappale ja a, b ja c alakohta

—

23 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

17 artiklan 3 kohta

23 artiklan 2 kohta

17 artiklan 1 kohdan toinen virke

24 artiklan 1–4 kohta

—

24 artiklan 5, 6 ja 7 kohta

17 artiklan 2 kohta

24 artiklan 8 kohta

17 artiklan 3 kohta

24 artiklan 9 kohta

17 artiklan 1 kohdan ensimmäinen virke

25 artikla

—

26 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

17 artiklan 5 kohta

26 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

—

26 artiklan 2 kohta

17 artiklan 6 kohta

27 artiklan 1 kohta

17 artiklan 7 kohdan ensimmäinen virke

27 artiklan 2, 3 ja 4 kohta

—

27 artiklan 5 kohta

17 artiklan 7 kohdan toinen virke

28 artikla

—

29 artikla

—

30 artiklan 1, 2 ja 3 kohta

17 artiklan 8 kohdan ensimmäinen virke

30 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta

17 artiklan 8 kohdan toinen virke

30 artiklan 4 kohdan toinen alakohta

—

31 artikla

21 artikla

32 artikla

18 artikla

33 artiklan 1 kohta

15 artiklan 2 kohta

33 artiklan 2 ja 3 kohta

—

34 artiklan 1, 2 ja 3 kohta

19 artikla

34 artiklan 4 kohta

—

35 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

15 artiklan 3 kohdan toinen alakohta

35 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

—

35 artiklan 2 kohta

23 artiklan 3 kohta

35 artiklan 3 kohta

—

36 artiklan 1 kohta

23 artiklan 1 kohta

36 artiklan 2 kohta

23 artiklan 2 kohta

37 artikla

—

38 artiklan 1 kohta

—

38 artiklan 2 kohta

22 artiklan 1 kohta

38 artiklan 3 kohta

22 artiklan 2 kohta

38 artiklan 4 kohta

—

38 artiklan 5 kohta

22 artiklan 3 kohta

38 artiklan 6 kohta

22 artiklan 4 kohta

39 artiklan 1 kohta

—

39 artiklan 2 ja 3 kohta

—

40 artikla

—

41 artikla

—

42 artikla

—

43 artiklan 1 kohta

24 artiklan 1 kohta

43 artiklan 2 kohta

24 artiklan 3 kohta

44 artiklan 1 kohta

24 artiklan 2 kohta

44 artiklan 2 kohta

—

45 artikla

6 artikla

46 artikla

—

47 artikla

25 artikla

48 artikla

—

49 artikla

29 artikla

50 artikla

28 artikla

51 artikla

30 artikla

Liite I, luokka 1–31

Liite II, luokka 1–31

Liite I, luokka 32

Liite II, luokka 37 a

Liite I, luokka 33

Liite II, luokka 32

Liite I, luokka 34

Liite II, luokka 33

Liite I, luokka 35

Liite II, luokka 37

Liite I, luokka 36

Liite II, luokka 38

Liite I, luokka 37

Liite II, luokka 39

Liite I, luokka 38

Liite II, luokka 40

Liite I, luokka 39

Liite II, luokka 41

Liite I, luokka 40

Liite II, luokka 42

Liite I, luokka 41

Liite II, luokka 43

Liite I, luokka 42

Liite II, luokka 44

Liite I, luokka 43

Liite II, luokka 45

Liite I, luokka 44

Liite II, luokka 46

Liite II

Liite II, otsikon ”Muut viinat” alla oleva osa

Liite III

—

Liite IV

—

---

| 17.5.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 130/55 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 130/55

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2019/788,

annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019,

eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella (SEU) otetaan käyttöön unionin kansalaisuus. Unionin kansalaisille, jäljempänä ’kansalaiset’, annetaan oikeus kääntyä suoraan komission puoleen ja pyytää sitä tekemään perussopimusten soveltamiseksi ehdotus unionin säädökseksi. Tämä oikeus on samankaltainen kuin Euroopan parlamentilla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 225 artiklan nojalla oleva oikeus ja neuvostolla SEUT 241 artiklan nojalla oleva oikeus. Eurooppalainen kansalaisaloite edistää näin osaltaan unionin demokraattista toimintaa, kun kansalaiset osallistuvat unionin demokratian toteuttamiseen ja poliittiseen elämään. Kuten SEU 11 artiklan ja SEUT 24 artiklan rakenteesta ilmenee, eurooppalaista kansalaisaloitetta olisi tarkasteltava yhdessä niiden muiden keinojen kanssa, joiden avulla kansalaiset voivat tuoda tiettyjä asioita unionin toimielinten tietoon ja joita ovat erityisesti vuoropuhelu etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, asianosaisten kuuleminen, vetoomukset ja mahdollisuus kääntyä oikeusasiamiehen puoleen. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella (SEU) otetaan käyttöön unionin kansalaisuus. Unionin kansalaisille, jäljempänä ’kansalaiset’, annetaan oikeus kääntyä suoraan komission puoleen ja pyytää sitä tekemään perussopimusten soveltamiseksi ehdotus unionin säädökseksi. Tämä oikeus on samankaltainen kuin Euroopan parlamentilla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 225 artiklan nojalla oleva oikeus ja neuvostolla SEUT 241 artiklan nojalla oleva oikeus. Eurooppalainen kansalaisaloite edistää näin osaltaan unionin demokraattista toimintaa, kun kansalaiset osallistuvat unionin demokratian toteuttamiseen ja poliittiseen elämään. Kuten SEU 11 artiklan ja SEUT 24 artiklan rakenteesta ilmenee, eurooppalaista kansalaisaloitetta olisi tarkasteltava yhdessä niiden muiden keinojen kanssa, joiden avulla kansalaiset voivat tuoda tiettyjä asioita unionin toimielinten tietoon ja joita ovat erityisesti vuoropuhelu etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, asianosaisten kuuleminen, vetoomukset ja mahdollisuus kääntyä oikeusasiamiehen puoleen.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 211/2011 (4) vahvistetaan eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevat säännöt ja menettelyt, ja sitä on täydennetty komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1179/2011 (5). |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 211/2011 (4) vahvistetaan eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevat säännöt ja menettelyt, ja sitä on täydennetty komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1179/2011 (5).

| (3) | Komissio antoi 31 päivänä maaliskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 211/2011 soveltamista koskevan kertomuksen, jossa se luetteli asetuksen täytäntöönpanon haasteita ja sitoutui analysoimaan tarkemmin niiden vaikutuksia eurooppalaisen kansalaisaloitteen vaikuttavuuteen sekä parantamaan sen toimivuutta. |
| --- | --- |

(3)

Komissio antoi 31 päivänä maaliskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 211/2011 soveltamista koskevan kertomuksen, jossa se luetteli asetuksen täytäntöönpanon haasteita ja sitoutui analysoimaan tarkemmin niiden vaikutuksia eurooppalaisen kansalaisaloitteen vaikuttavuuteen sekä parantamaan sen toimivuutta.

| (4) | Euroopan parlamentti kehotti 28 päivänä lokakuuta 2015 antamassaan eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevassa päätöslauselmassa (6) ja 26 päivänä kesäkuuta 2017 antamassaan valiokunta-aloitteisessa lainsäädäntöä koskevassa mietintöluonnoksessa (7) komissiota tarkastelemaan uudelleen asetusta (EU) N:o 211/2011 ja täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 1179/2011. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentti kehotti 28 päivänä lokakuuta 2015 antamassaan eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevassa päätöslauselmassa (6) ja 26 päivänä kesäkuuta 2017 antamassaan valiokunta-aloitteisessa lainsäädäntöä koskevassa mietintöluonnoksessa (7) komissiota tarkastelemaan uudelleen asetusta (EU) N:o 211/2011 ja täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 1179/2011.

| (5) | Tämän asetuksen tavoitteena on parantaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen käyttömahdollisuutta, keventää aloitteeseen liittyvää menettelyä, helpottaa aloitteen käyttöä sen järjestäjien ja tukijoiden kannalta ja tehostaa jatkotoimia, jotta voidaan hyödyntää sen täysi potentiaali keskustelua edistävänä välineenä. Sen olisi myös helpotettava mahdollisimman monien kansalaisten osallistumista unionin demokraattiseen päätöksentekoprosessiin. |
| --- | --- |

(5)

Tämän asetuksen tavoitteena on parantaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen käyttömahdollisuutta, keventää aloitteeseen liittyvää menettelyä, helpottaa aloitteen käyttöä sen järjestäjien ja tukijoiden kannalta ja tehostaa jatkotoimia, jotta voidaan hyödyntää sen täysi potentiaali keskustelua edistävänä välineenä. Sen olisi myös helpotettava mahdollisimman monien kansalaisten osallistumista unionin demokraattiseen päätöksentekoprosessiin.

| (6) | Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi eurooppalaisen kansalaisaloitteen tekemistä varten vaadittavien menettelyjen ja edellytysten olisi oltava tehokkaita, avoimia, selkeitä, yksinkertaisia, käyttäjäystävällisiä, esteettömiä vammaisille henkilöille ja oikeasuhteisia välineen luonteeseen nähden. Niillä olisi saavutettava oikeuksien ja velvollisuuksien välinen sopiva tasapaino ja varmistettava, että komissio käsittelee pätevät aloitteet asianmukaisesti ja toteuttaa asianmukaisia toimia niiden suhteen. |
| --- | --- |

(6)

Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi eurooppalaisen kansalaisaloitteen tekemistä varten vaadittavien menettelyjen ja edellytysten olisi oltava tehokkaita, avoimia, selkeitä, yksinkertaisia, käyttäjäystävällisiä, esteettömiä vammaisille henkilöille ja oikeasuhteisia välineen luonteeseen nähden. Niillä olisi saavutettava oikeuksien ja velvollisuuksien välinen sopiva tasapaino ja varmistettava, että komissio käsittelee pätevät aloitteet asianmukaisesti ja toteuttaa asianmukaisia toimia niiden suhteen.

| (7) | Aloitteen tukemiselle on aiheellista asettaa vähimmäisikä. Vähimmäisiän pitäisi vastata ikää, jolloin kansalaisilla on oikeus äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa. Jotta voidaan lisätä nuorten kansalaisten osallistumista demokratian toteuttamiseen unionissa ja hyödyntää siten eurooppalaisen kansalaisaloitteen täysi potentiaali osallistavan demokratian välineenä, jäsenvaltioiden, jotka katsovat sen aiheelliseksi, olisi voitava asettaa 16 vuoden vähimmäisikä aloitteen tukemiselle, ja ilmoitettava siitä komissiolle. Komission olisi tarkasteltava säännöllisesti uudelleen eurooppalaisen kansalaisaloitteen toimintaa, myös aloitteiden tukemiselle asetettua vähimmäisikää. Jäsenvaltioita kannustetaan harkitsemaan 16 vuoden vähimmäisiän asettamista kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Aloitteen tukemiselle on aiheellista asettaa vähimmäisikä. Vähimmäisiän pitäisi vastata ikää, jolloin kansalaisilla on oikeus äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa. Jotta voidaan lisätä nuorten kansalaisten osallistumista demokratian toteuttamiseen unionissa ja hyödyntää siten eurooppalaisen kansalaisaloitteen täysi potentiaali osallistavan demokratian välineenä, jäsenvaltioiden, jotka katsovat sen aiheelliseksi, olisi voitava asettaa 16 vuoden vähimmäisikä aloitteen tukemiselle, ja ilmoitettava siitä komissiolle. Komission olisi tarkasteltava säännöllisesti uudelleen eurooppalaisen kansalaisaloitteen toimintaa, myös aloitteiden tukemiselle asetettua vähimmäisikää. Jäsenvaltioita kannustetaan harkitsemaan 16 vuoden vähimmäisiän asettamista kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti.

| (8) | SEU 11 artiklan 4 kohdan mukaan aloitteen, jossa komissiota kehotetaan toimivaltuuksiensa rajoissa tekemään asianmukainen ehdotus asioista, joissa kansalaisten mielestä tarvitaan unionin säädöstä perussopimusten soveltamiseksi, voi tehdä vähintään miljoona unionin kansalaista merkittävästä määrästä jäsenvaltioita. |
| --- | --- |

(8)

SEU 11 artiklan 4 kohdan mukaan aloitteen, jossa komissiota kehotetaan toimivaltuuksiensa rajoissa tekemään asianmukainen ehdotus asioista, joissa kansalaisten mielestä tarvitaan unionin säädöstä perussopimusten soveltamiseksi, voi tehdä vähintään miljoona unionin kansalaista merkittävästä määrästä jäsenvaltioita.

| (9) | Jotta voidaan varmistaa, että aloite koskee asiaa, jolla on merkitystä unionin tasolla, ja että väline säilyy helppokäyttöisenä, vähimmäismääräksi jäsenvaltioita, joista näiden kansalaisten on oltava lähtöisin, olisi asetettava neljäsosa jäsenvaltioista. |
| --- | --- |

(9)

Jotta voidaan varmistaa, että aloite koskee asiaa, jolla on merkitystä unionin tasolla, ja että väline säilyy helppokäyttöisenä, vähimmäismääräksi jäsenvaltioita, joista näiden kansalaisten on oltava lähtöisin, olisi asetettava neljäsosa jäsenvaltioista.

| (10) | Jotta voidaan varmistaa, että aloite koskee asiaa, jolla on merkitystä unionin tasolla ja että kaikilla kansalaisilla on samanlaiset edellytykset tukea aloitetta, on aiheellista vahvistaa myös allekirjoittajien vähimmäismäärä näitä jäsenvaltioita kohden. Vaaditun jäsenvaltiokohtaisen allekirjoittajien vähimmäismäärän olisi oltava alenevasti suhteellinen ja vastattava asianomaisesta jäsenvaltiosta valittujen Euroopan parlamentin jäsenten määrää kerrottuna Euroopan parlamentin jäsenten kokonaismäärällä. |
| --- | --- |

(10)

Jotta voidaan varmistaa, että aloite koskee asiaa, jolla on merkitystä unionin tasolla ja että kaikilla kansalaisilla on samanlaiset edellytykset tukea aloitetta, on aiheellista vahvistaa myös allekirjoittajien vähimmäismäärä näitä jäsenvaltioita kohden. Vaaditun jäsenvaltiokohtaisen allekirjoittajien vähimmäismäärän olisi oltava alenevasti suhteellinen ja vastattava asianomaisesta jäsenvaltiosta valittujen Euroopan parlamentin jäsenten määrää kerrottuna Euroopan parlamentin jäsenten kokonaismäärällä.

| (11) | Jotta eurooppalaiset kansalaisaloitteet olisivat osallistavampia ja näkyvämpiä, järjestäjät voivat käyttää omassa edistämis- ja viestintätoiminnassaan kieliä, jotka eivät ole unionin toimielinten virallisia kieliä mutta joilla on jäsenvaltioiden valtiosäännön mukaisesti virallinen asema koko niiden alueella tai osassa sitä. |
| --- | --- |

(11)

Jotta eurooppalaiset kansalaisaloitteet olisivat osallistavampia ja näkyvämpiä, järjestäjät voivat käyttää omassa edistämis- ja viestintätoiminnassaan kieliä, jotka eivät ole unionin toimielinten virallisia kieliä mutta joilla on jäsenvaltioiden valtiosäännön mukaisesti virallinen asema koko niiden alueella tai osassa sitä.

| (12) | Tämän asetuksen soveltamiseksi käsiteltäviin henkilötietoihin voi sisältyä arkaluontoisia tietoja. Ottaen huomioon eurooppalaisen kansalaisaloitteen luonne osallistavan demokratian välineenä on kuitenkin perusteltua vaatia henkilötietojen antamista aloitteen tukemiseksi ja käsitellä tällaisia tietoja siinä määrin kuin se on tarpeen, jotta tuenilmaukset voidaan tarkastaa kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Tämän asetuksen soveltamiseksi käsiteltäviin henkilötietoihin voi sisältyä arkaluontoisia tietoja. Ottaen huomioon eurooppalaisen kansalaisaloitteen luonne osallistavan demokratian välineenä on kuitenkin perusteltua vaatia henkilötietojen antamista aloitteen tukemiseksi ja käsitellä tällaisia tietoja siinä määrin kuin se on tarpeen, jotta tuenilmaukset voidaan tarkastaa kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti.

| (13) | Jotta voidaan parantaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen käyttömahdollisuutta, komission olisi tarjottava tiedotusta, avunantoa ja käytännön tukea kansalaisille ja järjestäjäryhmille erityisesti sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa. Tiedotuksen ja avunannon tehostamiseksi komission olisi myös asetettava saataville verkkoyhteistyöalusta, joka tarjoaa asiaa koskevan keskustelufoorumin sekä riippumatonta tukea, tietoja ja oikeudellista neuvontaa eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta. Alustan olisi oltava avoin kansalaisille, järjestäjäryhmille, järjestöille ja ulkopuolisille asiantuntijoille, joilla on kokemusta eurooppalaisten kansalaisaloitteiden järjestämisestä. Sen olisi oltava myös vammaisille henkilöille esteetön. |
| --- | --- |

(13)

Jotta voidaan parantaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen käyttömahdollisuutta, komission olisi tarjottava tiedotusta, avunantoa ja käytännön tukea kansalaisille ja järjestäjäryhmille erityisesti sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa. Tiedotuksen ja avunannon tehostamiseksi komission olisi myös asetettava saataville verkkoyhteistyöalusta, joka tarjoaa asiaa koskevan keskustelufoorumin sekä riippumatonta tukea, tietoja ja oikeudellista neuvontaa eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta. Alustan olisi oltava avoin kansalaisille, järjestäjäryhmille, järjestöille ja ulkopuolisille asiantuntijoille, joilla on kokemusta eurooppalaisten kansalaisaloitteiden järjestämisestä. Sen olisi oltava myös vammaisille henkilöille esteetön.

| (14) | Jotta järjestäjäryhmät voivat hallinnoida aloitettaan koko menettelyn ajan, komission olisi asetettava eurooppalaista kansalaisaloitetta varten saataville verkossa oleva rekisteri, jäljempänä ’rekisteri’. Jotta voitaisiin lisätä tietoisuutta kaikista aloitteista ja varmistaa niiden avoimuus, rekisterin olisi sisällettävä julkinen verkkosivusto, joka tarjoaa kattavat tiedot eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta yleensä, sekä ajantasaiset tiedot yksittäisistä aloitteista, niiden tilanteesta ja ilmoitetuista tuki- ja rahoituslähteistä järjestäjäryhmän toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(14)

Jotta järjestäjäryhmät voivat hallinnoida aloitettaan koko menettelyn ajan, komission olisi asetettava eurooppalaista kansalaisaloitetta varten saataville verkossa oleva rekisteri, jäljempänä ’rekisteri’. Jotta voitaisiin lisätä tietoisuutta kaikista aloitteista ja varmistaa niiden avoimuus, rekisterin olisi sisällettävä julkinen verkkosivusto, joka tarjoaa kattavat tiedot eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta yleensä, sekä ajantasaiset tiedot yksittäisistä aloitteista, niiden tilanteesta ja ilmoitetuista tuki- ja rahoituslähteistä järjestäjäryhmän toimittamien tietojen perusteella.

| (15) | Eurooppalaisen kansalaisaloitteen tuomiseksi lähemmäs kansalaisia ja sitä koskevan tietoisuuden lisäämiseksi jäsenvaltioiden olisi perustettava alueelleen vähintään yksi yhteyspiste tietojen ja avun antamiseksi kansalaisille eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta. Tietojen ja avun antamisen olisi koskettava erityisesti tämän asetuksen niitä näkökohtia, joiden toimeenpano kuuluu jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten toimivaltaan tai jotka koskevat sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä ja joiden osalta näillä viranomaisilla on näin ollen parhaat edellytykset antaa tietoja ja apua kansalaisille ja järjestäjäryhmille. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa pyrittävä saamaan aikaan synergioita sellaisten tahojen kanssa, jotka tukevat samankaltaisten kansallisten välineiden käyttöä. Komission sekä sen jäsenvaltioissa olevien edustustojen olisi varmistettava tiivis yhteistyö kansallisten yhteyspisteiden kanssa näissä tiedotus- ja avunantotoimissa, myös tarpeen mukaan unionin tason viestintätoimissa. |
| --- | --- |

(15)

Eurooppalaisen kansalaisaloitteen tuomiseksi lähemmäs kansalaisia ja sitä koskevan tietoisuuden lisäämiseksi jäsenvaltioiden olisi perustettava alueelleen vähintään yksi yhteyspiste tietojen ja avun antamiseksi kansalaisille eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta. Tietojen ja avun antamisen olisi koskettava erityisesti tämän asetuksen niitä näkökohtia, joiden toimeenpano kuuluu jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten toimivaltaan tai jotka koskevat sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä ja joiden osalta näillä viranomaisilla on näin ollen parhaat edellytykset antaa tietoja ja apua kansalaisille ja järjestäjäryhmille. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa pyrittävä saamaan aikaan synergioita sellaisten tahojen kanssa, jotka tukevat samankaltaisten kansallisten välineiden käyttöä. Komission sekä sen jäsenvaltioissa olevien edustustojen olisi varmistettava tiivis yhteistyö kansallisten yhteyspisteiden kanssa näissä tiedotus- ja avunantotoimissa, myös tarpeen mukaan unionin tason viestintätoimissa.

| (16) | Kansalaisaloitteiden menestyksekäs käynnistäminen ja hallinnointi edellyttävät tietyssä määrin organisoitua rakennetta. Tämän rakenteen olisi oltava järjestäjäryhmä, joka koostuu vähintään seitsemässä eri jäsenvaltiossa asuvista luonnollisista henkilöistä, jotta rohkaistaan tuomaan esiin unionin laajuisia kysymyksiä ja edistetään näiden kysymysten pohdintaa. Avoimuuden sekä yhteydenpidon sujuvuuden ja tehokkuuden vuoksi järjestäjäryhmän olisi nimettävä edustaja, joka huolehtii yhteydenpidosta järjestäjäryhmän ja unionin toimielinten välillä koko menettelyn ajan. Järjestäjäryhmällä olisi oltava mahdollisuus perustaa kansallisen lainsäädännön mukaisesti oikeushenkilö hallinnoimaan aloitetta. Tämän asetuksen soveltamiseksi oikeushenkilöä olisi pidettävä järjestäjäryhmänä. |
| --- | --- |

(16)

Kansalaisaloitteiden menestyksekäs käynnistäminen ja hallinnointi edellyttävät tietyssä määrin organisoitua rakennetta. Tämän rakenteen olisi oltava järjestäjäryhmä, joka koostuu vähintään seitsemässä eri jäsenvaltiossa asuvista luonnollisista henkilöistä, jotta rohkaistaan tuomaan esiin unionin laajuisia kysymyksiä ja edistetään näiden kysymysten pohdintaa. Avoimuuden sekä yhteydenpidon sujuvuuden ja tehokkuuden vuoksi järjestäjäryhmän olisi nimettävä edustaja, joka huolehtii yhteydenpidosta järjestäjäryhmän ja unionin toimielinten välillä koko menettelyn ajan. Järjestäjäryhmällä olisi oltava mahdollisuus perustaa kansallisen lainsäädännön mukaisesti oikeushenkilö hallinnoimaan aloitetta. Tämän asetuksen soveltamiseksi oikeushenkilöä olisi pidettävä järjestäjäryhmänä.

| (17) | Vaikka henkilötietojen käsittelyä koskevia vastuukysymyksiä ja seuraamuksia säännellään vastaisuudessakin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/679 (8), järjestäjäryhmän olisi oltava sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti yhteisvastuullisesti vastuussa mahdollisista vahingoista, joita sen jäsenet ovat aiheuttaneet kansalaisaloitteen järjestämisen yhteydessä syyllistymällä laittomiin tekoihin tahallisesti tai törkeästä huolimattomuudesta. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että järjestäjäryhmälle määrätään tämän asetuksen rikkomisesta asianmukaisia seuraamuksia. |
| --- | --- |

(17)

Vaikka henkilötietojen käsittelyä koskevia vastuukysymyksiä ja seuraamuksia säännellään vastaisuudessakin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/679 (8), järjestäjäryhmän olisi oltava sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti yhteisvastuullisesti vastuussa mahdollisista vahingoista, joita sen jäsenet ovat aiheuttaneet kansalaisaloitteen järjestämisen yhteydessä syyllistymällä laittomiin tekoihin tahallisesti tai törkeästä huolimattomuudesta. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että järjestäjäryhmälle määrätään tämän asetuksen rikkomisesta asianmukaisia seuraamuksia.

| (18) | Jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus ja avoimuus aloitteiden osalta ja välttää tilanne, jossa allekirjoituksia kerättäisiin sellaista aloitetta varten, joka ei täytä perussopimuksissa määrättyjä ja tässä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä, komission olisi rekisteröitävä tässä asetuksessa säädetyt edellytykset täyttävät aloitteet ennen kuin kansalaisten tuenilmausten keruu aloitetaan. Komission olisi rekisteröintiä käsitellessään noudatettava kaikilta osin SEUT 296 artiklan toisen kohdan mukaista perusteluvelvollisuutta sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklassa vahvistettua hyvää hallintoa koskevaa yleistä periaatetta. |
| --- | --- |

(18)

Jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus ja avoimuus aloitteiden osalta ja välttää tilanne, jossa allekirjoituksia kerättäisiin sellaista aloitetta varten, joka ei täytä perussopimuksissa määrättyjä ja tässä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä, komission olisi rekisteröitävä tässä asetuksessa säädetyt edellytykset täyttävät aloitteet ennen kuin kansalaisten tuenilmausten keruu aloitetaan. Komission olisi rekisteröintiä käsitellessään noudatettava kaikilta osin SEUT 296 artiklan toisen kohdan mukaista perusteluvelvollisuutta sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklassa vahvistettua hyvää hallintoa koskevaa yleistä periaatetta.

| (19) | Jotta voidaan tehostaa ja parantaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen käyttömahdollisuutta ottaen huomioon, että eurooppalaista kansalaisaloitetta varten vaadittavien menettelyjen ja edellytysten on oltava selkeitä, yksinkertaisia, käyttäjäystävällisiä ja oikeasuhteisia, ja jotta voidaan varmistaa, että mahdollisimman monta aloitetta rekisteröidään, on aiheellista rekisteröidä aloite osittain tapauksissa, joissa vain yksi tai useampi osa aloitteesta täyttää vaatimukset rekisteröimiseksi tämän asetuksen mukaisesti. Aloitteet olisi rekisteröitävä osittain, jos osa aloitteesta – mukaan lukien sen päätavoitteet – ei selvästi ylitä komission toimivaltaa tehdä ehdotus unionin säädökseksi perussopimusten soveltamiseksi ja kaikki muut rekisteröinnin vaatimukset täyttyvät. Olisi varmistettava selkeys ja avoimuus osittaisen rekisteröinnin laajuuden suhteen, ja mahdollisille allekirjoittajille olisi tiedotettava rekisteröinnin laajuudesta ja siitä, että tuenilmauksia kerätään ainoastaan suhteessa aloitteen rekisteröinnin laajuuteen. Komission olisi ilmoitettava järjestäjäryhmälle riittävän yksityiskohtaisesti syyt, joiden perusteella se on päättänyt olla rekisteröimättä aloitetta tai rekisteröidä sen vain osittain, sekä kaikki järjestäjäryhmän käytettävissä olevat oikeudelliset ja muut keinot. |
| --- | --- |

(19)

Jotta voidaan tehostaa ja parantaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen käyttömahdollisuutta ottaen huomioon, että eurooppalaista kansalaisaloitetta varten vaadittavien menettelyjen ja edellytysten on oltava selkeitä, yksinkertaisia, käyttäjäystävällisiä ja oikeasuhteisia, ja jotta voidaan varmistaa, että mahdollisimman monta aloitetta rekisteröidään, on aiheellista rekisteröidä aloite osittain tapauksissa, joissa vain yksi tai useampi osa aloitteesta täyttää vaatimukset rekisteröimiseksi tämän asetuksen mukaisesti. Aloitteet olisi rekisteröitävä osittain, jos osa aloitteesta – mukaan lukien sen päätavoitteet – ei selvästi ylitä komission toimivaltaa tehdä ehdotus unionin säädökseksi perussopimusten soveltamiseksi ja kaikki muut rekisteröinnin vaatimukset täyttyvät. Olisi varmistettava selkeys ja avoimuus osittaisen rekisteröinnin laajuuden suhteen, ja mahdollisille allekirjoittajille olisi tiedotettava rekisteröinnin laajuudesta ja siitä, että tuenilmauksia kerätään ainoastaan suhteessa aloitteen rekisteröinnin laajuuteen. Komission olisi ilmoitettava järjestäjäryhmälle riittävän yksityiskohtaisesti syyt, joiden perusteella se on päättänyt olla rekisteröimättä aloitetta tai rekisteröidä sen vain osittain, sekä kaikki järjestäjäryhmän käytettävissä olevat oikeudelliset ja muut keinot.

| (20) | Aloitetta koskevat tuenilmaukset olisi kerättävä tietyn määräajan kuluessa. Jotta voidaan varmistaa, että aloite säilyttää ajankohtaisuutensa, ja ottaa toisaalta huomioon, että tuenilmausten keruu koko unionin alueelta on monimutkaista, tämä määräaika saisi olla enintään 12 kuukautta järjestäjäryhmän määrittämästä keruuajan alkamispäivästä. Järjestäjäryhmällä olisi oltava mahdollisuus valita keruuajan alkamispäivämäärä, jonka on oltava kuuden kuukauden kuluessa aloitteen rekisteröinnistä. Järjestäjäryhmän olisi ilmoitettava valittu päivämäärä komissiolle viimeistään 10 työpäivää ennen kyseistä päivämäärää. Jotta koordinointi kansallisten viranomaisten kanssa voidaan varmistaa, komission olisi ilmoitettava jäsenvaltioille järjestäjäryhmän ilmoittama päivämäärä. |
| --- | --- |

(20)

Aloitetta koskevat tuenilmaukset olisi kerättävä tietyn määräajan kuluessa. Jotta voidaan varmistaa, että aloite säilyttää ajankohtaisuutensa, ja ottaa toisaalta huomioon, että tuenilmausten keruu koko unionin alueelta on monimutkaista, tämä määräaika saisi olla enintään 12 kuukautta järjestäjäryhmän määrittämästä keruuajan alkamispäivästä. Järjestäjäryhmällä olisi oltava mahdollisuus valita keruuajan alkamispäivämäärä, jonka on oltava kuuden kuukauden kuluessa aloitteen rekisteröinnistä. Järjestäjäryhmän olisi ilmoitettava valittu päivämäärä komissiolle viimeistään 10 työpäivää ennen kyseistä päivämäärää. Jotta koordinointi kansallisten viranomaisten kanssa voidaan varmistaa, komission olisi ilmoitettava jäsenvaltioille järjestäjäryhmän ilmoittama päivämäärä.

| (21) | Jotta voidaan parantaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen käyttömahdollisuutta, keventää aloitteeseen liittyvää menettelyä ja helpottaa aloitteen käyttöä sen järjestäjien ja tukijoiden kannalta, komission olisi perustettava keskitetty järjestelmä tuenilmausten keräämiseksi verkossa ja huolehdittava sen toiminnasta. Järjestelmä olisi asetettava maksutta järjestäjäryhmien saataville, ja sillä olisi oltava tarvittavat tekniset ominaisuudet, jotka mahdollistavat keräämisen verkossa, mukaan lukien verkkoisännöinti ja ohjelmistot, sekä esteettömyysominaisuudet, jotka mahdollistavat sen, että vammaiset kansalaiset voivat tukea aloitteita. Järjestelmä olisi perustettava ja sitä olisi pidettävä yllä komission päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 (9) mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Jotta voidaan parantaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen käyttömahdollisuutta, keventää aloitteeseen liittyvää menettelyä ja helpottaa aloitteen käyttöä sen järjestäjien ja tukijoiden kannalta, komission olisi perustettava keskitetty järjestelmä tuenilmausten keräämiseksi verkossa ja huolehdittava sen toiminnasta. Järjestelmä olisi asetettava maksutta järjestäjäryhmien saataville, ja sillä olisi oltava tarvittavat tekniset ominaisuudet, jotka mahdollistavat keräämisen verkossa, mukaan lukien verkkoisännöinti ja ohjelmistot, sekä esteettömyysominaisuudet, jotka mahdollistavat sen, että vammaiset kansalaiset voivat tukea aloitteita. Järjestelmä olisi perustettava ja sitä olisi pidettävä yllä komission päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 (9) mukaisesti.

| (22) | Kansalaisilla olisi oltava mahdollisuus tukea aloitteita verkossa tai paperilla antamalla ainoastaan tämän asetuksen liitteessä III esitetyt henkilötiedot. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle, haluavatko ne tulla sisällytetyksi liitteessä III olevan A vai B osan soveltamisalaan. Eurooppalaisen kansalaisaloitteen keskitettyä verkossa toteutettavaa keruujärjestelmää käyttävien kansalaisten olisi voitava tukea aloitetta verkossa käyttäen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 910/2014 (10) tarkoitettua ilmoitettua sähköisen tunnistamisen menetelmää tai sähköistä allekirjoitusta. Komission ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava tätä varten asiaan kuuluvat tekniset ominaisuudet kyseisen asetuksen puitteissa. Kansalaisten olisi allekirjoitettava tuenilmaus vain kerran. |
| --- | --- |

(22)

Kansalaisilla olisi oltava mahdollisuus tukea aloitteita verkossa tai paperilla antamalla ainoastaan tämän asetuksen liitteessä III esitetyt henkilötiedot. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle, haluavatko ne tulla sisällytetyksi liitteessä III olevan A vai B osan soveltamisalaan. Eurooppalaisen kansalaisaloitteen keskitettyä verkossa toteutettavaa keruujärjestelmää käyttävien kansalaisten olisi voitava tukea aloitetta verkossa käyttäen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 910/2014 (10) tarkoitettua ilmoitettua sähköisen tunnistamisen menetelmää tai sähköistä allekirjoitusta. Komission ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava tätä varten asiaan kuuluvat tekniset ominaisuudet kyseisen asetuksen puitteissa. Kansalaisten olisi allekirjoitettava tuenilmaus vain kerran.

| (23) | Jotta helpotetaan siirtymistä uuteen keskitettyyn verkossa toteutettavaan keruujärjestelmään, järjestäjäryhmän olisi edelleen voitava perustaa oma verkossa toteutettava keruujärjestelmä ja kerätä tämän järjestelmän välityksellä tuenilmauksia aloitteille, jotka on rekisteröity tämän asetuksen mukaisesti 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä. Järjestäjäryhmän olisi käytettävä kutakin aloitetta varten vain yhtä yksittäistä verkossa toteutettavaa keruujärjestelmää. Järjestäjäryhmän perustamilla ja käyttämillä yksittäisillä verkossa toteutettavilla keruujärjestelmillä olisi oltava asianmukaiset tekniset ominaisuudet ja turvaominaisuudet, jotta voidaan varmistaa tietojen turvallinen kerääminen, säilyttäminen ja siirtäminen koko menettelyn ajan. Komission olisi tämän vuoksi laadittava yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa yksityiskohtaiset tekniset eritelmät yksittäisiä verkossa toteutettavia keruujärjestelmiä varten. Komission olisi oltava mahdollista pyytää neuvoa Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirastolta (ENISA), joka avustaa unionin toimielimiä verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuteen liittyvien toimintaperiaatteiden kehittämisessä ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(23)

Jotta helpotetaan siirtymistä uuteen keskitettyyn verkossa toteutettavaan keruujärjestelmään, järjestäjäryhmän olisi edelleen voitava perustaa oma verkossa toteutettava keruujärjestelmä ja kerätä tämän järjestelmän välityksellä tuenilmauksia aloitteille, jotka on rekisteröity tämän asetuksen mukaisesti 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä. Järjestäjäryhmän olisi käytettävä kutakin aloitetta varten vain yhtä yksittäistä verkossa toteutettavaa keruujärjestelmää. Järjestäjäryhmän perustamilla ja käyttämillä yksittäisillä verkossa toteutettavilla keruujärjestelmillä olisi oltava asianmukaiset tekniset ominaisuudet ja turvaominaisuudet, jotta voidaan varmistaa tietojen turvallinen kerääminen, säilyttäminen ja siirtäminen koko menettelyn ajan. Komission olisi tämän vuoksi laadittava yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa yksityiskohtaiset tekniset eritelmät yksittäisiä verkossa toteutettavia keruujärjestelmiä varten. Komission olisi oltava mahdollista pyytää neuvoa Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirastolta (ENISA), joka avustaa unionin toimielimiä verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuteen liittyvien toimintaperiaatteiden kehittämisessä ja täytäntöönpanossa.

| (24) | Ennen tuenilmausten keräämistä jäsenvaltioiden olisi tarkastettava, että järjestäjäryhmien perustamat yksittäiset verkossa toteutettavat keruujärjestelmät ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaisia, ja annettava asiakirja, jolla vaatimustenmukaisuus vahvistetaan. Niiden jäsenvaltioiden, joissa yksittäisellä verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä kerättyjä tietoja säilytetään, toimivaltaisen kansallisen viranomaisen olisi suoritettava yksittäisten verkossa toteutettavien keruujärjestelmien vahvistaminen todistuksella. Jäsenvaltioiden olisi nimettävä toimivaltainen viranomainen, joka vahvistaa järjestelmät antamalla todistuksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) 2016/679 mukaisia kansallisten valvontaviranomaisten valtuuksia. Jäsenvaltioiden olisi tunnustettava vastavuoroisesti toimivaltaisten viranomaistensa antamat todistukset. |
| --- | --- |

(24)

Ennen tuenilmausten keräämistä jäsenvaltioiden olisi tarkastettava, että järjestäjäryhmien perustamat yksittäiset verkossa toteutettavat keruujärjestelmät ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaisia, ja annettava asiakirja, jolla vaatimustenmukaisuus vahvistetaan. Niiden jäsenvaltioiden, joissa yksittäisellä verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä kerättyjä tietoja säilytetään, toimivaltaisen kansallisen viranomaisen olisi suoritettava yksittäisten verkossa toteutettavien keruujärjestelmien vahvistaminen todistuksella. Jäsenvaltioiden olisi nimettävä toimivaltainen viranomainen, joka vahvistaa järjestelmät antamalla todistuksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) 2016/679 mukaisia kansallisten valvontaviranomaisten valtuuksia. Jäsenvaltioiden olisi tunnustettava vastavuoroisesti toimivaltaisten viranomaistensa antamat todistukset.

| (25) | Kun aloite on saanut tarvittavan määrän tuenilmauksia allekirjoittajilta, kunkin jäsenvaltion vastuulla olisi oltava omien kansalaistensa allekirjoittamien tuenilmausten tarkastaminen ja vahvistaminen, jotta voidaan selvittää, onko saavutettu vaadittu vähimmäismäärä allekirjoittajia, joilla on oikeus tukea eurooppalaista kansalaisaloitetta. Jäsenvaltioille aiheutuvan hallinnollisen rasitteen rajoittamiseksi tämä tarkastaminen olisi toteutettava asianmukaisin pistokokein, jotka voivat perustua satunnaisotantaan. Jäsenvaltioiden olisi annettava asiakirja, jolla todistetaan saatujen pätevien tuenilmausten lukumäärä. |
| --- | --- |

(25)

Kun aloite on saanut tarvittavan määrän tuenilmauksia allekirjoittajilta, kunkin jäsenvaltion vastuulla olisi oltava omien kansalaistensa allekirjoittamien tuenilmausten tarkastaminen ja vahvistaminen, jotta voidaan selvittää, onko saavutettu vaadittu vähimmäismäärä allekirjoittajia, joilla on oikeus tukea eurooppalaista kansalaisaloitetta. Jäsenvaltioille aiheutuvan hallinnollisen rasitteen rajoittamiseksi tämä tarkastaminen olisi toteutettava asianmukaisin pistokokein, jotka voivat perustua satunnaisotantaan. Jäsenvaltioiden olisi annettava asiakirja, jolla todistetaan saatujen pätevien tuenilmausten lukumäärä.

| (26) | Jotta voidaan edistää osallistumista ja julkista keskustelua aloitteissa esiin tuoduista kysymyksistä, silloin kun komissiolle toimitetaan aloite, jota on tukenut vaadittava määrä allekirjoittajia ja joka täyttää muut tämän asetuksen vaatimukset, järjestäjäryhmällä olisi oltava oikeus esitellä aloite julkisessa kuulemisessa unionin tasolla. Euroopan parlamentin olisi järjestettävä tällainen julkinen kuuleminen kolmen kuukauden kuluessa aloitteen toimittamisesta komissiolle. Euroopan parlamentin olisi varmistettava asiaankuuluvien sidosryhmien, mukaan lukien kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolten ja asiantuntijoiden, etujen tasapuolinen edustus. Komission olisi oltava edustettuna asianmukaisella tasolla. Neuvostolla sekä muilla unionin toimielimillä ja neuvoa-antavilla elimillä sekä sidosryhmillä, joita asia koskee, olisi oltava tilaisuus osallistua kuulemiseen, jotta varmistetaan sen osallistavuus ja edistetään yleistä etua. |
| --- | --- |

(26)

Jotta voidaan edistää osallistumista ja julkista keskustelua aloitteissa esiin tuoduista kysymyksistä, silloin kun komissiolle toimitetaan aloite, jota on tukenut vaadittava määrä allekirjoittajia ja joka täyttää muut tämän asetuksen vaatimukset, järjestäjäryhmällä olisi oltava oikeus esitellä aloite julkisessa kuulemisessa unionin tasolla. Euroopan parlamentin olisi järjestettävä tällainen julkinen kuuleminen kolmen kuukauden kuluessa aloitteen toimittamisesta komissiolle. Euroopan parlamentin olisi varmistettava asiaankuuluvien sidosryhmien, mukaan lukien kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolten ja asiantuntijoiden, etujen tasapuolinen edustus. Komission olisi oltava edustettuna asianmukaisella tasolla. Neuvostolla sekä muilla unionin toimielimillä ja neuvoa-antavilla elimillä sekä sidosryhmillä, joita asia koskee, olisi oltava tilaisuus osallistua kuulemiseen, jotta varmistetaan sen osallistavuus ja edistetään yleistä etua.

| (27) | Euroopan parlamentin olisi kansalaisia suoraan unionin tasolla edustavana toimielimenä voitava arvioida pätevän aloitteen tukea sen toimittamisen jälkeen ja kun asiasta on järjestetty julkinen kuuleminen. Euroopan parlamentin olisi voitava myös arvioida toimia, joita komissio on toteuttanut aloitteen johdosta ja jotka esitetään tiedonannossa. |
| --- | --- |

(27)

Euroopan parlamentin olisi kansalaisia suoraan unionin tasolla edustavana toimielimenä voitava arvioida pätevän aloitteen tukea sen toimittamisen jälkeen ja kun asiasta on järjestetty julkinen kuuleminen. Euroopan parlamentin olisi voitava myös arvioida toimia, joita komissio on toteuttanut aloitteen johdosta ja jotka esitetään tiedonannossa.

| (28) | Jotta voidaan turvata kansalaisten tosiasiallinen osallistuminen demokratian toteuttamiseen unionissa, komission olisi tutkittava pätevä aloite ja vastattava siihen. Sen vuoksi komission olisi kuuden kuukauden kuluessa aloitteen vastaanottamisesta esitettävä oikeudelliset ja poliittiset päätelmänsä sekä toimet, joita se aikoo toteuttaa. Komission olisi esitettävä selkeästi, ymmärrettävästi ja yksityiskohtaisesti perustelut aikomiensa toimien toteuttamiselle tai toteuttamatta jättämiselle ja erityisesti ilmoitettava, antaako se aloitteen johdosta ehdotuksen unionin säädökseksi. Komission olisi tarkasteltava aloitteita Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklassa vahvistettujen hyvää hallintoa koskevien yleisten periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Jotta voidaan turvata kansalaisten tosiasiallinen osallistuminen demokratian toteuttamiseen unionissa, komission olisi tutkittava pätevä aloite ja vastattava siihen. Sen vuoksi komission olisi kuuden kuukauden kuluessa aloitteen vastaanottamisesta esitettävä oikeudelliset ja poliittiset päätelmänsä sekä toimet, joita se aikoo toteuttaa. Komission olisi esitettävä selkeästi, ymmärrettävästi ja yksityiskohtaisesti perustelut aikomiensa toimien toteuttamiselle tai toteuttamatta jättämiselle ja erityisesti ilmoitettava, antaako se aloitteen johdosta ehdotuksen unionin säädökseksi. Komission olisi tarkasteltava aloitteita Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklassa vahvistettujen hyvää hallintoa koskevien yleisten periaatteiden mukaisesti.

| (29) | Rahoituksensa ja tukensa avoimuuden varmistamiseksi järjestäjäryhmän olisi annettava säännöllisesti ajantasaista ja yksityiskohtaista tietoa aloitteidensa rahoitus- ja tukilähteistä rekisteröintipäivästä siihen asti, kun aloite toimitetaan komissiolle. Nämä tiedot olisi julkaistava rekisterissä ja eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevalla julkisella verkkosivustolla. Rahoitus- ja tukilähteitä koskevaan järjestäjäryhmän ilmoitukseen olisi sisällyttävä tiedot taloudellisesta tuesta, jonka määrä on yli 500 euroa sponsoria kohden, sekä järjestäjäryhmää vapaaehtoisesti auttavista järjestöistä, jos tällainen tuki ei ole taloudellisesti mitattavissa. Yhteisöjen, erityisesti järjestöjen, jotka perussopimusten mukaisesti myötävaikuttavat eurooppalaisen poliittisen tietoisuuden muodostumiseen ja unionin kansalaisten tahdon ilmaisemiseen, olisi voitava ilmaista kannatuksensa kansalaisaloitteille ja rahoittaa ja tukea niitä edellyttäen, että ne tekevät sen noudattaen tässä asetuksessa säädettyjä menettelyjä ja edellytyksiä. |
| --- | --- |

(29)

Rahoituksensa ja tukensa avoimuuden varmistamiseksi järjestäjäryhmän olisi annettava säännöllisesti ajantasaista ja yksityiskohtaista tietoa aloitteidensa rahoitus- ja tukilähteistä rekisteröintipäivästä siihen asti, kun aloite toimitetaan komissiolle. Nämä tiedot olisi julkaistava rekisterissä ja eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevalla julkisella verkkosivustolla. Rahoitus- ja tukilähteitä koskevaan järjestäjäryhmän ilmoitukseen olisi sisällyttävä tiedot taloudellisesta tuesta, jonka määrä on yli 500 euroa sponsoria kohden, sekä järjestäjäryhmää vapaaehtoisesti auttavista järjestöistä, jos tällainen tuki ei ole taloudellisesti mitattavissa. Yhteisöjen, erityisesti järjestöjen, jotka perussopimusten mukaisesti myötävaikuttavat eurooppalaisen poliittisen tietoisuuden muodostumiseen ja unionin kansalaisten tahdon ilmaisemiseen, olisi voitava ilmaista kannatuksensa kansalaisaloitteille ja rahoittaa ja tukea niitä edellyttäen, että ne tekevät sen noudattaen tässä asetuksessa säädettyjä menettelyjä ja edellytyksiä.

| (30) | Komission olisi täyden avoimuuden varmistamiseksi asetettava rekisterissä ja eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevalla julkisella verkkosivustolla saataville yhteydenottolomake, jotta kansalaisilla olisi mahdollisuus tehdä valitus, joka koskee järjestäjäryhmien ilmoittamien tuki- ja rahoituslähteitä koskevien tietojen täydellisyyttä ja oikeellisuutta. Komissiolla olisi oltava oikeus pyytää valitusten johdosta järjestäjäryhmältä lisätietoja, ja sen olisi tarpeen mukaan saatettava rekisterissä olevat rahoitus- ja tukilähteitä koskevat tiedot ajan tasalle. |
| --- | --- |

(30)

Komission olisi täyden avoimuuden varmistamiseksi asetettava rekisterissä ja eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevalla julkisella verkkosivustolla saataville yhteydenottolomake, jotta kansalaisilla olisi mahdollisuus tehdä valitus, joka koskee järjestäjäryhmien ilmoittamien tuki- ja rahoituslähteitä koskevien tietojen täydellisyyttä ja oikeellisuutta. Komissiolla olisi oltava oikeus pyytää valitusten johdosta järjestäjäryhmältä lisätietoja, ja sen olisi tarpeen mukaan saatettava rekisterissä olevat rahoitus- ja tukilähteitä koskevat tiedot ajan tasalle.

| (31) | Asetusta (EU) 2016/679 sovelletaan tämän asetuksen mukaisesti tehtävään henkilötietojen käsittelyyn. Tätä varten on oikeusvarmuuden vuoksi asianmukaista selventää, että järjestäjäryhmän edustajaa tai tapauksen mukaan aloitteen hallinnointia varten perustettua oikeushenkilöä sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia on pidettävä asetuksessa (EU) 2016/679 tarkoitettuina rekisterinpitäjinä käsiteltäessä henkilötietoja tuenilmausten, sähköpostiosoitteiden ja aloitteiden sponsoreita koskevien tietojen keräämisen yhteydessä sekä tuenilmausten tarkastamiseksi ja vahvistamiseksi, sekä yksilöidä enimmäisaika, jonka aloitetta varten kerättyjä henkilötietoja saa säilyttää. Järjestäjäryhmän edustajan tai tapauksen mukaan aloitteen hallinnointia varten perustetun oikeushenkilön sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi rekisterinpitäjinä toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet noudattaakseen asetuksessa (EU) 2016/679 säädettyjä velvoitteita ja erityisesti niitä velvoitteita, jotka liittyvät käsittelyn laillisuuteen ja turvallisuuteen, tietojen luovuttamiseen ja rekisteröityjen oikeuksiin. |
| --- | --- |

(31)

Asetusta (EU) 2016/679 sovelletaan tämän asetuksen mukaisesti tehtävään henkilötietojen käsittelyyn. Tätä varten on oikeusvarmuuden vuoksi asianmukaista selventää, että järjestäjäryhmän edustajaa tai tapauksen mukaan aloitteen hallinnointia varten perustettua oikeushenkilöä sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia on pidettävä asetuksessa (EU) 2016/679 tarkoitettuina rekisterinpitäjinä käsiteltäessä henkilötietoja tuenilmausten, sähköpostiosoitteiden ja aloitteiden sponsoreita koskevien tietojen keräämisen yhteydessä sekä tuenilmausten tarkastamiseksi ja vahvistamiseksi, sekä yksilöidä enimmäisaika, jonka aloitetta varten kerättyjä henkilötietoja saa säilyttää. Järjestäjäryhmän edustajan tai tapauksen mukaan aloitteen hallinnointia varten perustetun oikeushenkilön sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi rekisterinpitäjinä toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet noudattaakseen asetuksessa (EU) 2016/679 säädettyjä velvoitteita ja erityisesti niitä velvoitteita, jotka liittyvät käsittelyn laillisuuteen ja turvallisuuteen, tietojen luovuttamiseen ja rekisteröityjen oikeuksiin.

| (32) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (11) sovelletaan henkilötietojen käsittelyyn, jonka komissio suorittaa tämän asetuksen soveltamiseksi. On tarpeen selventää, että komissiota on pidettävä asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisena rekisterinpitäjänä, kun henkilötietoja käsitellään rekisterissä, verkkoyhteistyöalustassa, keskitetyssä verkossa toteutettavassa keruujärjestelmässä ja sähköpostiosoitteita kerättäessä. Komission olisi perustettava keskitetty verkossa toteutettava keruujärjestelmä, jolla järjestäjäryhmät voivat kerätä tuenilmauksia aloitteilleen verkossa, ja huolehdittava sen toiminnasta tämän asetuksen mukaisesti. Komission ja järjestäjäryhmän edustajan tai tapauksen mukaan aloitteen hallinnointia varten perustetun oikeushenkilön olisi oltava asetuksen (EU) 2016/679 mukaisia yhteisrekisterinpitäjiä käsiteltäessä henkilötietoja keskitetyssä verkossa toteutettavassa keruujärjestelmässä. |
| --- | --- |

(32)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (11) sovelletaan henkilötietojen käsittelyyn, jonka komissio suorittaa tämän asetuksen soveltamiseksi. On tarpeen selventää, että komissiota on pidettävä asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisena rekisterinpitäjänä, kun henkilötietoja käsitellään rekisterissä, verkkoyhteistyöalustassa, keskitetyssä verkossa toteutettavassa keruujärjestelmässä ja sähköpostiosoitteita kerättäessä. Komission olisi perustettava keskitetty verkossa toteutettava keruujärjestelmä, jolla järjestäjäryhmät voivat kerätä tuenilmauksia aloitteilleen verkossa, ja huolehdittava sen toiminnasta tämän asetuksen mukaisesti. Komission ja järjestäjäryhmän edustajan tai tapauksen mukaan aloitteen hallinnointia varten perustetun oikeushenkilön olisi oltava asetuksen (EU) 2016/679 mukaisia yhteisrekisterinpitäjiä käsiteltäessä henkilötietoja keskitetyssä verkossa toteutettavassa keruujärjestelmässä.

| (33) | Jotta voidaan edistää kansalaisten aktiivista osallistumista unionin politiikkaan, komission olisi lisättävä yleistä tietoisuutta eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta erityisesti digitaalista teknologiaa ja sosiaalista mediaa hyödyntäen ja unionin kansalaisuutta ja kansalaisten oikeuksia edistävien toimien yhteydessä. Euroopan parlamentin olisi osaltaan edistettävä komission viestintätoimia. |
| --- | --- |

(33)

Jotta voidaan edistää kansalaisten aktiivista osallistumista unionin politiikkaan, komission olisi lisättävä yleistä tietoisuutta eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta erityisesti digitaalista teknologiaa ja sosiaalista mediaa hyödyntäen ja unionin kansalaisuutta ja kansalaisten oikeuksia edistävien toimien yhteydessä. Euroopan parlamentin olisi osaltaan edistettävä komission viestintätoimia.

| (34) | Jotta voidaan helpottaa yhteydenpitoa allekirjoittajien kanssa ja tiedottaa heille aloitteen johdosta toteutetuista toimista, komission ja järjestäjäryhmän olisi voitava kerätä tietosuojaa koskevien sääntöjen mukaisesti allekirjoittajien sähköpostiosoitteita. Sähköpostiosoitteiden keräämisen olisi oltava vapaaehtoista, ja sille olisi saatava allekirjoittajien nimenomainen suostumus. Sähköpostiosoitteita ei saisi kerätä tuenilmauslomakkeilla, ja mahdollisille allekirjoittajille olisi tiedotettava, että suostumus sähköpostiosoitteiden keräämiseen ei ole edellytyksenä heidän oikeudelleen tukea aloitetta. |
| --- | --- |

(34)

Jotta voidaan helpottaa yhteydenpitoa allekirjoittajien kanssa ja tiedottaa heille aloitteen johdosta toteutetuista toimista, komission ja järjestäjäryhmän olisi voitava kerätä tietosuojaa koskevien sääntöjen mukaisesti allekirjoittajien sähköpostiosoitteita. Sähköpostiosoitteiden keräämisen olisi oltava vapaaehtoista, ja sille olisi saatava allekirjoittajien nimenomainen suostumus. Sähköpostiosoitteita ei saisi kerätä tuenilmauslomakkeilla, ja mahdollisille allekirjoittajille olisi tiedotettava, että suostumus sähköpostiosoitteiden keräämiseen ei ole edellytyksenä heidän oikeudelleen tukea aloitetta.

| (35) | Tämän asetuksen mukauttamiseksi tulevaisuuden tarpeisiin komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän asetuksen liitteiden muuttamista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (12) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(35)

Tämän asetuksen mukauttamiseksi tulevaisuuden tarpeisiin komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän asetuksen liitteiden muuttamista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (12) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (36) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa erityisesti verkossa toteutettavien keruujärjestelmien teknisten eritelmien laatimiseksi tämän asetuksen mukaisesti. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (13) mukaisesti. |
| --- | --- |

(36)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa erityisesti verkossa toteutettavien keruujärjestelmien teknisten eritelmien laatimiseksi tämän asetuksen mukaisesti. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (13) mukaisesti.

| (37) | Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti on tarpeen ja aiheellista kansalaisten unionin demokraattiseen ja poliittiseen elämään osallistumisen edistämistä koskevan perustavoitteen toteuttamiseksi luoda säännöt Euroopan kansalaisaloitteelle. SEU 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen aiotun tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(37)

Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti on tarpeen ja aiheellista kansalaisten unionin demokraattiseen ja poliittiseen elämään osallistumisen edistämistä koskevan perustavoitteen toteuttamiseksi luoda säännöt Euroopan kansalaisaloitteelle. SEU 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen aiotun tavoitteen saavuttamiseksi.

| (38) | Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistetut periaatteet. |
| --- | --- |

(38)

Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistetut periaatteet.

| (39) | Oikeusvarmuuden ja selkeyden vuoksi asetus (EU) N:o 211/2011 olisi kumottava. |
| --- | --- |

(39)

Oikeusvarmuuden ja selkeyden vuoksi asetus (EU) N:o 211/2011 olisi kumottava.

| (40) | Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (14) 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja hän antoi viralliset huomautukset 19 päivänä joulukuuta 2017, |
| --- | --- |

(40)

Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (14) 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja hän antoi viralliset huomautukset 19 päivänä joulukuuta 2017,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan menettelyt ja edellytykset aloitteelle, jossa komissiota kehotetaan toimivaltuuksiensa rajoissa tekemään aiheellinen ehdotus asioista, joissa unionin kansalaisten mielestä tarvitaan unionin säädöstä perussopimusten soveltamiseksi, jäljempänä ’eurooppalainen kansalaisaloite’ tai ’aloite’.

2 artikla

Oikeus tukea eurooppalaista kansalaisaloitetta

1.   Jokaisella unionin kansalaisella, joka on ikänsä puolesta oikeutettu äänestämään Euroopan parlamentin vaaleissa, on oikeus tukea aloitetta allekirjoittamalla tuenilmaus tämän asetuksen mukaisesti.

Jäsenvaltiot voivat kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti asettaa aloitteen tukemiseen oikeuttavaksi vähimmäisiäksi 16 vuotta, jolloin niiden on ilmoitettava siitä komissiolle.

2.   Sovellettavan lainsäädännön mukaisesti jäsenvaltioiden ja komission on varmistettava, että vammaiset henkilöt voivat käyttää oikeuttaan tukea aloitteita ja saada käyttöönsä kaikki tarvittavat aloitteita koskevat tietolähteet muihin kansalaisiin nähden tasavertaisesti.

3 artikla

Vaadittu määrä allekirjoittajia

1.   Aloite on pätevä, jos

| a) | sitä on tukenut vähintään miljoona unionin kansalaista 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jäljempänä ’allekirjoittajat’, vähintään neljäsosasta jäsenvaltioita; ja |
| --- | --- |

a)

sitä on tukenut vähintään miljoona unionin kansalaista 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jäljempänä ’allekirjoittajat’, vähintään neljäsosasta jäsenvaltioita; ja

| b) | aloitteen rekisteröintiajankohtana vähintään neljäsosassa jäsenvaltioita on allekirjoittajia vähintään liitteessä I vahvistettu vähimmäismäärä, joka on kustakin jäsenvaltiosta valittujen Euroopan parlamentin jäsenten lukumäärä kerrottuna Euroopan parlamentin jäsenten kokonaismäärällä. |
| --- | --- |

b)

aloitteen rekisteröintiajankohtana vähintään neljäsosassa jäsenvaltioita on allekirjoittajia vähintään liitteessä I vahvistettu vähimmäismäärä, joka on kustakin jäsenvaltiosta valittujen Euroopan parlamentin jäsenten lukumäärä kerrottuna Euroopan parlamentin jäsenten kokonaismäärällä.

2.   Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi allekirjoittaja lasketaan jäsenvaltiossa, jonka kansalainen hän on, riippumatta siitä, missä hän allekirjoitti tuenilmauksen.

4 artikla

Komission ja jäsenvaltioiden tiedotus ja avunanto

1.   Komissio tarjoaa kansalaisille ja järjestäjäryhmille eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen liittyvää helposti saatavilla olevaa ja kattavaa tiedotusta ja avunantoa, myös ohjaamalla heidät asiaan liittyville tieto- ja avunantolähteille.

Komissio asettaa eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevan oppaan julkisesti saataville sekä verkossa että paperimuodossa kaikilla unionin toimielinten virallisilla kielillä.

2.   Komissio asettaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen verkkoyhteistyöalustan maksutta saataville.

Alusta tarjoaa eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevaa käytännön neuvontaa ja oikeudellista neuvontaa sekä keskustelufoorumin tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi kansalaisten, järjestäjäryhmien, sidosryhmien, kansalaisjärjestöjen, asiantuntijoiden ja muiden unionin toimielinten ja elinten välillä, jotka haluavat osallistua.

Alustan on oltava vammaisille henkilöille esteetön.

Alustan toiminnasta ja ylläpidosta aiheutuvat kustannukset katetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta.

3.   Komissio asettaa saataville verkossa olevan rekisterin, jonka avulla järjestäjäryhmät voivat hallinnoida aloitettaan koko menettelyn ajan.

Rekisteri koostuu julkisesta verkkosivustosta, jolla on tietoa eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta yleensä sekä tietoa yksittäisistä aloitteista ja niiden tilanteesta.

Komissio saattaa rekisterin säännöllisesti ajan tasalle asettamalla järjestäjäryhmän toimittamat tiedot saataville.

4.   Kun komissio on rekisteröinyt aloitteen 6 artiklan mukaisesti, se toimittaa käännöksen aloitteen sisällöstä, myös sen liiteasiakirjasta, kaikilla unionin toimielinten virallisilla kielillä liitteessä II vahvistetuissa rajoissa julkaistavaksi rekisterissä ja tuenilmausten keräämiseksi tämän asetuksen mukaisesti.

Järjestäjäryhmä voi lisäksi toimittaa kaikilla unionin toimielinten virallisilla kielillä käännöksen aloitetta koskevista lisätiedoista sekä mahdollisesta liitteessä II tarkoitetusta säädösluonnoksesta, joka on toimitettu 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Nämä käännökset ovat aloitteen järjestäjäryhmän vastuulla. Järjestäjäryhmän tarjoamien käännösten sisällön on vastattava 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitetun aloitteen sisältöä.

Komissio varmistaa, että rekisterissä ja eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevalla julkisella verkkosivustolla julkaistaan 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitetut tiedot ja tämän kohdan mukaisesti toimitetut käännökset.

5.   Komissio kehittää tiedostojenvaihtopalvelun, jota käytetään tuenilmausten välittämiseen jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille 12 artiklan mukaisesti, sekä asettaa tämän palvelun maksutta järjestäjäryhmien saataville.

6.   Kunkin jäsenvaltion on perustettava yksi tai useampi yhteyspiste tietojen ja avun antamiseksi maksutta järjestäjäryhmille sovellettavan unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

II LUKU

MENETTELYSÄÄNNÖKSET

5 artikla

Järjestäjäryhmä

1.   Aloitteen valmistelijana ja hallinnoijana on oltava vähintään seitsemästä luonnollisesta henkilöstä koostuva ryhmä, jäljempänä ’järjestäjäryhmä’. Euroopan parlamentin jäseniä ei oteta huomioon tätä vähimmäismäärää laskettaessa.

2.   Aloitteen rekisteröintiajankohtana järjestäjäryhmän jäsenten on oltava unionin kansalaisia, jotka ovat ikänsä puolesta oikeutettuja äänestämään Euroopan parlamentin vaaleissa, ja ryhmään on kuuluttava vähintään seitsemässä eri jäsenvaltiossa asuvia henkilöitä.

Komissio julkaisee kunkin aloitteen osalta järjestäjäryhmän kaikkien jäsenten nimet rekisterissä asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti.

3.   Järjestäjäryhmän on nimettävä yksi jäsenistään edustajaksi ja toinen varaedustajaksi, joiden vastuulla on huolehtia yhteydenpidosta järjestäjäryhmän ja unionin toimielinten välillä koko menettelyn ajan ja joilla on valtuudet toimia järjestäjäryhmän puolesta, jäljempänä ’yhteyshenkilöt’.

Järjestäjäryhmä voi lisäksi nimetä enintään kaksi muuta luonnollista henkilöä, jotka on valittu joko sen jäsenten keskuudesta tai muulla tavoin ja joilla on valtuudet toimia yhteyshenkilöiden puolesta yhteyden pitämiseksi unionin toimielimiin koko menettelyn ajan.

4.   Järjestäjäryhmän on ilmoitettava komissiolle kaikista muutoksista kokoonpanossaan koko menettelyn ajan ja annettava riittävä näyttö siitä, että 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät. Muutokset järjestäjäryhmän kokoonpanossa on vietävä tuenilmauslomakkeisiin, ja järjestäjäryhmän jäsenten ja aiempien jäsenten nimien on oltava saatavilla rekisterissä koko menettelyn ajan.

5.   Järjestäjäryhmän jäsenet ovat sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti yhteisvastuullisesti vastuussa kansalaisaloitteen järjestämisen yhteydessä aiheutuneista mahdollisista vahingoista, kun on syyllistytty laittomiin tekoihin tahallisesti tai törkeästä huolimattomuudesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta järjestäjäryhmän edustajan vastuuta rekisterinpitäjänä asetuksen (EU) 2016/679 82 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

6.   Rajoittamatta asetuksen (EU) 2016/679 84 artiklan mukaisten seuraamusten soveltamista, jäsenvaltioiden on varmistettava, että järjestäjäryhmän jäseniin sovelletaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia tämän asetuksen rikkomisesta ja erityisesti:

| a) | väärien ilmoitusten johdosta; |
| --- | --- |

a)

väärien ilmoitusten johdosta;

| b) | tietojen väärinkäytön johdosta. |
| --- | --- |

b)

tietojen väärinkäytön johdosta.

7.   Jos on perustettu jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti oikeushenkilö erityisesti tietyn aloitteen hallinnointia varten, kyseistä oikeushenkilöä on pidettävä järjestäjäryhmänä tai sen jäseninä, tapauksen mukaan, tämän artiklan 5 ja 6 kohdan, 6 artiklan 2 kohdan ja 4–7 kohdan, 7–19 artiklan ja liitteiden II–VII soveltamiseksi, jos järjestäjäryhmän edustajaksi nimetylle jäsenelle on annettu valtuudet toimia oikeushenkilön puolesta.

6 artikla

Rekisteröinti

1.   Tuenilmauksia aloitteelle saa kerätä vasta, kun komissio on rekisteröinyt aloitteen.

2.   Järjestäjäryhmän on toimitettava rekisteröintipyyntö komissiolle rekisterin välityksellä.

Pyynnön toimittamisen yhteydessä järjestäjäryhmän on myös:

| a) | annettava liitteessä II tarkoitetut tiedot jollakin unionin toimielinten virallisista kielistä; |
| --- | --- |

a)

annettava liitteessä II tarkoitetut tiedot jollakin unionin toimielinten virallisista kielistä;

| b) | ilmoitettava 5 artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamiseksi huomioon otettavat seitsemän jäsentä, jos järjestäjäryhmä koostuu useammasta kuin seitsemästä jäsenestä; |
| --- | --- |

b)

ilmoitettava 5 artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamiseksi huomioon otettavat seitsemän jäsentä, jos järjestäjäryhmä koostuu useammasta kuin seitsemästä jäsenestä;

| c) | tapauksen mukaan ilmoitettava oikeushenkilön perustamisesta 5 artiklan 7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

tapauksen mukaan ilmoitettava oikeushenkilön perustamisesta 5 artiklan 7 kohdan mukaisesti.

Komissio tekee rekisteröintipyyntöä koskevan päätöksen kahden kuukauden kuluessa sen toimittamisesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 ja 6 kohdan soveltamista.

3.   Komissio rekisteröi aloitteen, jos

| a) | järjestäjäryhmä on antanut riittävän näytön siitä, että 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät, ja on nimennyt yhteyshenkilöt 5 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

järjestäjäryhmä on antanut riittävän näytön siitä, että 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät, ja on nimennyt yhteyshenkilöt 5 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti;

| b) | 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa oikeushenkilö on perustettu nimenomaan aloitteen hallinnointia varten ja järjestäjäryhmän edustajaksi nimetylle jäsenelle on annettu valtuudet toimia oikeushenkilön puolesta; |
| --- | --- |

b)

5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa oikeushenkilö on perustettu nimenomaan aloitteen hallinnointia varten ja järjestäjäryhmän edustajaksi nimetylle jäsenelle on annettu valtuudet toimia oikeushenkilön puolesta;

| c) | mikään aloitteen osista ei selvästi ylitä komission toimivaltaa tehdä ehdotus unionin säädökseksi perussopimusten soveltamiseksi; |
| --- | --- |

c)

mikään aloitteen osista ei selvästi ylitä komission toimivaltaa tehdä ehdotus unionin säädökseksi perussopimusten soveltamiseksi;

| d) | aloite ei ole selvästi oikeuden väärinkäyttöä, aiheeton tai tehty haitantekotarkoituksessa; |
| --- | --- |

d)

aloite ei ole selvästi oikeuden väärinkäyttöä, aiheeton tai tehty haitantekotarkoituksessa;

| e) | aloite ei ole selvästi SEU 2 artiklassa esitettyjen unionin arvojen eikä Euroopan unionin perusoikeuskirjaan kirjattujen oikeuksien vastainen. |
| --- | --- |

e)

aloite ei ole selvästi SEU 2 artiklassa esitettyjen unionin arvojen eikä Euroopan unionin perusoikeuskirjaan kirjattujen oikeuksien vastainen.

Määrittäessään tämän kohdan ensimmäisen alakohdan a–e alakohdassa säädettyjen vaatimusten täyttymistä komissio arvioi järjestäjäryhmän 2 kohdan mukaisesti toimittamat tiedot.

Jos yksi tai useampi tämän kohdan ensimmäisen alakohdan a–e alakohdassa säädetyistä vaatimuksista ei täyty, komissio epää aloitteen rekisteröinnin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 ja 5 kohdan soveltamista.

4.   Jos komissio katsoo, että 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b, d ja e alakohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät, mutta 3 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa säädetty vaatimus ei täyty, se ilmoittaa kuukauden kuluessa pyynnön toimittamisesta järjestäjäryhmälle asiaa koskevan arvionsa ja sen perusteet.

Tällaisessa tapauksessa järjestäjäryhmä voi joko muuttaa aloitetta komission arvion huomioon ottamiseksi varmistaakseen, että aloite on 3 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa säädetyn vaatimuksen mukainen, tai pitää voimassa tai peruuttaa alkuperäisen aloitteensa. Järjestäjäryhmän on ilmoitettava komissiolle valinnastaan kahden kuukauden kuluessa komission arvion ja sen perustelujen vastaanottamisesta sekä toimitettava alkuperäistä aloitetta koskevat mahdolliset muutokset.

Kun järjestäjäryhmä muuttaa alkuperäistä aloitettaan tai pitää sen voimassa tämän kohdan toisen alakohdan mukaisesti, komissio

| a) | rekisteröi aloitteen, jos se täyttää 3 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa säädetyn vaatimuksen; |
| --- | --- |

a)

rekisteröi aloitteen, jos se täyttää 3 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa säädetyn vaatimuksen;

| b) | rekisteröi aloitteen osittain, jos osa aloitetta – sen päätavoitteet mukaan lukien – ei selvästi ylitä komission toimivaltaa tehdä ehdotus unionin säädökseksi perussopimusten soveltamiseksi; |
| --- | --- |

b)

rekisteröi aloitteen osittain, jos osa aloitetta – sen päätavoitteet mukaan lukien – ei selvästi ylitä komission toimivaltaa tehdä ehdotus unionin säädökseksi perussopimusten soveltamiseksi;

| c) | muussa tapauksessa epää aloitteen rekisteröinnin. |
| --- | --- |

c)

muussa tapauksessa epää aloitteen rekisteröinnin.

Komissio tekee pyyntöä koskevan päätöksen kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut järjestäjäryhmältä tämän kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut tiedot.

5.   Rekisteröity aloite on julkaistava rekisterissä.

Jos komissio rekisteröi aloitteen osittain, se julkaisee tiedot aloitteen rekisteröinnin laajuudesta rekisterissä.

Tällaisessa tapauksessa järjestäjäryhmän on varmistettava, että mahdolliset allekirjoittajat saavat tiedon aloitteen rekisteröinnin laajuudesta ja siitä, että tuenilmauksia kerätään ainoastaan suhteessa rekisteröinnin laajuuteen.

6.   Komissio rekisteröi aloitteen yksilöllisellä rekisteröintinumerolla ja ilmoittaa asiasta järjestäjäryhmälle.

7.   Jos komissio epää aloitteen rekisteröinnin tai rekisteröi aloitteen vain osittain 4 kohdan mukaisesti, se perustelee päätöksensä ja ilmoittaa asiasta järjestäjäryhmälle. Se ilmoittaa järjestäjäryhmälle myös kaikki ryhmän käytettävissä olevat oikeudelliset ja muut keinot.

Komissio asettaa rekisterissä ja eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevalla julkisella verkkosivustolla julkisesti saataville kaikki tämän artiklan mukaisesti tekemänsä rekisteröintipyyntöjä koskevat päätökset.

8.   Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aloitteen rekisteröinnistä.

7 artikla

Aloitteen peruuttaminen

Järjestäjäryhmä voi peruuttaa 6 artiklan mukaisesti rekisteröidyn aloitteen milloin tahansa ennen sen toimittamista komissiolle 13 artiklan mukaisesti. Peruuttaminen on julkaistava rekisterissä.

8 artikla

Keruuaika

1.   Kaikki tuenilmaukset on kerättävä 12 kuukauden kuluessa järjestäjäryhmän valitsemasta päivämäärästä, jäljempänä ’keruuaika’, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan 6 kohdan soveltamista. Kyseisen päivämäärän on oltava viimeistään kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun aloite on rekisteröity 6 artiklan mukaisesti.

Järjestäjäryhmän on ilmoitettava valittu päivämäärä komissiolle viimeistään 10 työpäivää ennen kyseistä päivämäärää.

Jos järjestäjäryhmä haluaa keruuajan kuluessa lopettaa tuenilmausten keräämisen ennen keruuajan loppumista, sen on ilmoitettava komissiolle aikeestaan vähintään 10 työpäivää ennen keruuajan päättymisajankohdaksi valittua uutta päivämäärää.

Komissio tiedottaa jäsenvaltioille ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta päivämäärästä.

2.   Komissio ilmoittaa keruuajan alkamis- ja päättymisajankohdat rekisterissä.

3.   Komissio sulkee 10 artiklassa tarkoitetun keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän ja järjestäjäryhmä sulkee 11 artiklassa tarkoitetun yksittäisen verkossa toteutettavan keruujärjestelmän keruuajan päättymispäivänä.

9 artikla

Tuenilmausten keruuta koskeva menettely

1.   Tuenilmaukset voi allekirjoittaa verkossa tai paperimuodossa.

2.   Tuenilmausten keräämiseen saa käyttää ainoastaan liitteessä III esitettyjen mallien mukaisia lomakkeita.

Järjestäjäryhmän on täytettävä liitteessä III esitetyt lomakkeet ennen tuenilmausten keräämisen aloittamista. Lomakkeilla annettavien tietojen on vastattava rekisterissä olevia tietoja.

Jos järjestäjäryhmä päättää kerätä tuenilmaukset verkossa käyttäen 10 artiklassa säädettyä keskitettyä verkossa toteutettavaa keruujärjestelmää, komissio vastaa liitteen III mukaisten lomakkeiden saataville asettamisesta.

Jos aloite on rekisteröity osittain 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti, liitteessä III esitetyissä lomakkeissa sekä keskitetyssä verkossa toteutettavassa keruujärjestelmässä ja tapauksen mukaan yksittäisessä verkossa toteutettavassa keruujärjestelmässä on otettava huomioon aloitteen rekisteröinnin laajuus. Tuenilmauslomakkeita voidaan mukauttaa verkossa tai paperimuodossa toteutettavan keruun tarpeisiin.

Liitettä III ei sovelleta, jos kansalaiset tukevat aloitetta verkossa 10 artiklassa tarkoitetun keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän välityksellä käyttäen tämän asetuksen 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua asetuksen (EU) N:o 910/2014 mukaista ilmoitettua sähköisen tunnistamisen menetelmäänsä. Kansalaisten on ilmoitettava kansalaisuutensa, ja jäsenvaltioiden on hyväksyttävä luonnollisen henkilön tunnistetietoja koskevat vähimmäisvaatimukset komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1501 (15) mukaisesti.

3.   Tuenilmauksen allekirjoittavaa henkilöä saa vaatia antamaan ainoastaan liitteessä III mainitut henkilötiedot.

4.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 30 päivään kesäkuuta 2019 mennessä, haluavatko ne tulla sisällytetyksi liitteessä III olevan A vai B osan soveltamisalaan. Jäsenvaltioiden, jotka haluavat, että ne sisällytetään liitteessä III olevan B osan soveltamisalaan, on ilmoitettava kyseisessä osassa tarkoitetun henkilökohtaisen tunnistenumeron (tai henkilöasiakirjan numeron) tyyppi tai tyypit.

Komissio julkaisee rekisterissä liitteessä III esitetyt lomakkeet 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä.

Jäsenvaltio, joka on sisällytetty yhden liitteessä III olevan osan soveltamisalaan, voi pyytää komissiolta siirtämistä toisen liitteessä III olevan osan soveltamisalaan. Sen on tehtävä pyyntönsä komissiolle viimeistään kuusi kuukautta ennen päivää, josta alkaen käytetään uusia lomakkeita.

5.   Järjestäjäryhmä vastaa paperisten tuenilmausten keräämisestä allekirjoittajilta.

6.   Henkilö saa allekirjoittaa tuenilmauksen tietylle aloitteelle vain kerran.

7.   Järjestäjäryhmän on ilmoitettava komissiolle kussakin jäsenvaltiossa kerättyjen tuenilmausten lukumäärä keruuaikana vähintään joka toinen kuukausi ja tuenilmausten lopullinen määrä kolmen kuukauden kuluessa keruuajan päättymisestä rekisterissä julkaisemista varten.

Jos vaadittua määrää tuenilmauksia ei ole saatu tai jos järjestäjäryhmältä ei saada vastausta kolmen kuukauden kuluessa keruuajan päättymisestä, komissio sulkee aloitteen ja julkaisee tästä tiedotteen rekisterissä.

10 artikla

Keskitetty verkossa toteutettava keruujärjestelmä

1.   Komissio perustaa tuenilmausten verkossa toteutettavaa keräämistä varten 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän ja huolehtii sen toiminnasta kyseisestä päivästä alkaen päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 mukaisesti.

Keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän perustamisesta ja toiminnasta aiheutuvat kustannukset katetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. Keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän käytön on oltava maksutonta.

Keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän on oltava vammaisille henkilöille esteetön.

Keskitetyllä verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä saadut tiedot on tallennettava komission tätä tarkoitusta varten käyttöön asettamille palvelimille.

Keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän on mahdollistettava paperimuodossa kerättyjen tuenilmausten syöttäminen järjestelmään.

2.   Komissio varmistaa kunkin aloitteen osalta, että tuenilmaukset voidaan kerätä keskitetyllä verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä 8 artiklan mukaisesti määritetyn keruuajan kuluessa.

3.   Järjestäjäryhmän on ilmoitettava komissiolle viimeistään 10 työpäivää ennen keruuajan alkua, haluaako se käyttää keskitettyä verkossa toteutettavaa keruujärjestelmää ja haluaako se syöttää paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset järjestelmään.

Jos järjestäjäryhmä haluaa syöttää paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset järjestelmään, sen on syötettävä sinne kaikki paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset viimeistään kahden kuukauden kuluttua keruuajan päättymisestä sekä ilmoitettava tästä komissiolle.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että

| a) | kansalaiset voivat tukea aloitteita tuenilmauksilla verkossa käyttäen ilmoitettua sähköisen tunnistamisen menetelmää tai allekirjoittamalla tuenilmauksen sähköisellä allekirjoituksella asetuksen (EU) N:o 910/2014 mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

kansalaiset voivat tukea aloitteita tuenilmauksilla verkossa käyttäen ilmoitettua sähköisen tunnistamisen menetelmää tai allekirjoittamalla tuenilmauksen sähköisellä allekirjoituksella asetuksen (EU) N:o 910/2014 mukaisesti;

| b) | asetuksen (EU) N:o 910/2014 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1501 puitteissa kehitetty komission eIDAS-solmupiste tunnustetaan. |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) N:o 910/2014 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1501 puitteissa kehitetty komission eIDAS-solmupiste tunnustetaan.

5.   Komissio kuulee sidosryhmiä keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän kehittämisestä ja parantamisesta ja ottaa huomioon niiden ehdotukset ja huolenaiheet.

11 artikla

Yksittäiset verkossa toteutettavat keruujärjestelmät

1.   Jos järjestäjäryhmä ei käytä keskitettyä verkossa toteutettavaa keruujärjestelmää, se voi kerätä verkossa annettavia tuenilmauksia useissa tai kaikissa jäsenvaltioissa muulla verkossa toteutettavalla yhdellä keruujärjestelmällä, jäljempänä ’yksittäinen verkossa toteutettava keruujärjestelmä’.

Yksittäisellä verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä kerätyt tiedot on säilytettävä jäsenvaltion alueella.

2.   Järjestäjäryhmän on varmistettava, että yksittäinen verkossa toteutettava keruujärjestelmä täyttää tämän artiklan 4 kohdassa ja 18 artiklan 3 kohdassa säädetyt vaatimukset koko keruuajan loppuun asti.

3.   Aloitteen rekisteröinnin jälkeen ja ennen keruuajan alkamista järjestäjäryhmän on pyydettävä sen jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista, jossa yksittäisellä verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä kerättyjä tietoja säilytetään, vahvistamaan, että järjestelmä täyttää tämän artiklan 4 kohdassa säädetyt vaatimukset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) 2016/679 VI luvun mukaisia kansallisten valvontaviranomaisten valtuuksia.

Jos yksittäinen verkossa toteutettava keruujärjestelmä on tämän artiklan 4 kohdassa säädettyjen vaatimusten mukainen, toimivaltaisen viranomaisen on kuukauden kuluessa pyynnöstä annettava tästä liitteessä IV esitetyn mallin mukainen todistus. Järjestäjäryhmän on asetettava tämän todistuksen jäljennös julkisesti saataville verkkosivustolla, jota käytetään yksittäisessä verkossa toteutettavassa keruujärjestelmässä.

Jäsenvaltioiden on tunnustettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten antamat todistukset.

4.   Yksittäisillä verkossa toteutettavilla keruujärjestelmillä on oltava riittävät tekniset ominaisuudet ja turvaominaisuudet, joilla varmistetaan koko keruuajan, että

| a) | ainoastaan luonnolliset henkilöt voivat allekirjoittaa tuenilmauksen; |
| --- | --- |

a)

ainoastaan luonnolliset henkilöt voivat allekirjoittaa tuenilmauksen;

| b) | aloitteesta annetut tiedot vastaavat rekisterissä julkaistuja tietoja; |
| --- | --- |

b)

aloitteesta annetut tiedot vastaavat rekisterissä julkaistuja tietoja;

| c) | tiedot kerätään allekirjoittajilta liitteen III mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

tiedot kerätään allekirjoittajilta liitteen III mukaisesti;

| d) | allekirjoittajien antamat tiedot kerätään ja säilytetään turvallisesti. |
| --- | --- |

d)

allekirjoittajien antamat tiedot kerätään ja säilytetään turvallisesti.

5.   Komissio hyväksyy 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä täytäntöönpanosäädöksiä, joissa säädetään teknisistä eritelmistä tämän artiklan 4 kohdan täytäntöönpanemiseksi. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 22 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Komissio voi pyytää Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirastolta (ENISA) neuvoa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen teknisten eritelmien laatimiseksi.

6.   Jos tuenilmauksia kerätään yksittäisellä verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä, keruuaika saa alkaa vasta kun tälle järjestelmälle on annettu 3 kohdassa tarkoitettu todistus.

7.   Tätä artiklaa sovelletaan ainoastaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 6 artiklan mukaisesti rekisteröityihin aloitteisiin.

12 artikla

Jäsenvaltioiden suorittama tuenilmausten tarkastaminen ja vahvistaminen

1.   Kunkin jäsenvaltion on tarkastettava ja vahvistettava todistuksella, että sen kansalaisten allekirjoittamat tuenilmaukset ovat tämän asetuksen säännösten mukaisia, jäljempänä ’vastuujäsenvaltio’.

2.   Järjestäjäryhmän on toimitettava verkossa tai paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset vastuujäsenvaltion 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille toimivaltaisille viranomaisille kolmen kuukauden kuluessa keruuajan päättymisestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 3 kohdan soveltamista.

Järjestäjäryhmän on toimitettava tuenilmaukset toimivaltaisille viranomaisille vain, jos aloitteelle on saatu 3 artiklassa säädetty vähimmäismäärä allekirjoittajia.

Tuenilmaukset toimitetaan kullekin toimivaltaiselle viranomaiselle vastuujäsenvaltiossa vain kerran, käyttäen liitteessä V esitettyä lomaketta.

Verkossa kerätyt tuenilmaukset on toimitettava komission julkisesti saataville asettaman sähköisen skeeman mukaisesti.

Paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset ja yksittäisen verkossa toteutettavan keruujärjestelmän välityksellä verkossa kerätyt tuenilmaukset on toimitettava erikseen.

3.   Komissio toimittaa keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän välityksellä verkossa kerätyt tuenilmaukset sekä paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset, jotka on syötetty järjestelmään 10 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, vastuujäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle heti, kun järjestäjäryhmä on toimittanut liitteessä V tarkoitetun lomakkeen vastuujäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Jos järjestäjäryhmä on kerännyt tuenilmaukset yksittäisen verkossa toteutettavan keruujärjestelmän välityksellä, se voi pyytää komissiota toimittamaan nämä tuenilmaukset vastuujäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle.

Komissio toimittaa tuenilmaukset tämän artiklan 2 kohdan toisen–neljännen alakohdan mukaisesti käyttäen 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua tiedostojenvaihtopalvelua.

4.   Toimivaltaisten viranomaisten on kolmen kuukauden kuluessa tuenilmausten vastaanottamisesta tarkastettava ne asianmukaisin tarkastuksin, jotka voivat perustua satunnaisotantaan, noudattaen kansallista lainsäädäntöä ja käytäntöä.

Jos verkossa ja paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset toimitetaan erikseen, määräaika alkaa siitä, kun toimivaltainen viranomainen on vastaanottanut kaikki tuenilmaukset.

Paperimuodossa kerättyjen tuenilmausten tarkastamista varten ei saa edellyttää allekirjoitusten todentamista.

5.   Tehtyjen tarkastusten perusteella toimivaltainen viranomainen vahvistaa todistuksella asianomaisen jäsenvaltion osalta pätevien tuenilmausten lukumäärän. Todistus on annettava järjestäjäryhmälle maksutta ja käyttäen liitteessä VI esitettyä mallia.

Todistuksessa on täsmennettävä paperimuodossa ja verkossa kerättyjen pätevien tuenilmausten lukumäärä, mukaan lukien paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset, jotka on syötetty järjestelmään 10 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

13 artikla

Aloitteen toimittaminen komissiolle

Järjestäjäryhmän on toimitettava aloite komissiolle kolmen kuukauden kuluessa viimeisen 12 artiklan 5 kohdassa säädetyn todistuksen saamisesta.

Järjestäjäryhmän on toimitettava liitteen VII mukainen täytetty lomake ja jäljennökset 12 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista todistuksista paperimuodossa tai sähköisesti.

Komissio asettaa liitteessä VII esitetyn lomakkeen julkisesti saataville rekisterissä.

14 artikla

Julkaiseminen ja julkinen kuuleminen

1.   Kun komissio vastaanottaa pätevän aloitteen, jonka tuenilmaukset on kerätty ja vahvistettu 8–12 artiklan mukaisesti, se julkaisee viipymättä asiaa koskevan ilmoituksen rekisterissä ja toimittaa aloitteen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle sekä kansallisille parlamenteille.

2.   Järjestäjäryhmälle on annettava tilaisuus esitellä aloite Euroopan parlamentin järjestämässä julkisessa kuulemisessa kolmen kuukauden kuluessa sen toimittamisesta.

Euroopan parlamentti järjestää julkisen kuulemisen tiloissaan.

Komissio on edustettuna kuulemisessa asianmukaisella tasolla.

Neuvostolle ja muille unionin toimielimille ja neuvoa-antaville elimille, kansallisille parlamenteille sekä kansalaisyhteiskunnalle on annettava tilaisuus osallistua kuulemiseen.

Euroopan parlamentti varmistaa julkisten ja yksityisten etujen tasapuolisen edustuksen.

3.   Euroopan parlamentti arvioi aloitteen poliittisen tuen julkisen kuulemisen jälkeen.

15 artikla

Komission suorittama tutkinta

1.   Kuukauden kuluessa aloitteen toimittamisesta 13 artiklan mukaisesti komissio ottaa asianmukaisella tasolla vastaan järjestäjäryhmän, jotta tämä voi esittää yksityiskohtaisesti aloitteen tavoitteet.

2.   Komissio antaa kuuden kuukauden kuluessa 14 artiklan 1 kohdan mukaisesta aloitteen julkaisemisesta ja 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta julkisesta kuulemisesta tiedonannon, jossa esitetään komission oikeudelliset ja poliittiset päätelmät aloitteesta, toimet, joita komissio mahdollisesti aikoo toteuttaa, ja perustelut toimien toteuttamiselle tai toteuttamatta jättämiselle.

Kun komissio aikoo toteuttaa toimia aloitteen johdosta, muun muassa antaa tarvittaessa yhden tai useamman ehdotuksen unionin säädökseksi, tiedonannossa on myös esitettävä näiden toimien suunniteltu aikataulu.

Tiedonanto annetaan tiedoksi järjestäjäryhmälle, Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ja se julkaistaan.

3.   Komissio ja järjestäjäryhmä ilmoittavat vastauksesta aloitteeseen allekirjoittajille 18 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti.

Komissio antaa rekisterissä ja eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevalla julkisella verkkosivustolla ajantasaista tietoa aloitteen johdosta annetussa tiedonannossa esitettyjen toimien toteuttamisesta.

16 artikla

Vaaditun allekirjoittajamäärän saaneita kansalaisaloitteita koskevat Euroopan parlamentin seurantatoimet

Euroopan parlamentti arvioi toimia, joita komissio on toteuttanut 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tiedonannon perusteella.

III LUKU

MUUT SÄÄNNÖKSET

17 artikla

Avoimuus

1.   Järjestäjäryhmän on ilmoitettava rekisterissä ja tarpeen mukaan kampanjan verkkosivustollaan julkaistaviksi selkeät, täsmälliset ja kattavat tiedot aloitteen rahoituslähteistä sellaisen tuen osalta, joka on enemmän kuin 500 euroa sponsoria kohden.

Ilmoitettujen rahoitus- ja tukilähteiden, sponsorit mukaan lukien, ja niitä vastaavien rahamäärien on oltava selvästi tunnistettavissa.

Järjestäjäryhmän on toimitettava myös tiedot sitä vapaaehtoisesti auttavista organisaatioista, jos tällainen tuki ei ole taloudellisesti mitattavissa.

Nämä tiedot on ajantasaistettava vähintään joka toinen kuukausi rekisteröintipäivästä siihen asti, kun aloite toimitetaan komissiolle 13 artiklan mukaisesti. Komissio asettaa tiedot julkisesti saataville selkeässä ja helposti saatavilla olevassa muodossa rekisterissä ja eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevalla julkisella verkkosivustolla.

2.   Komissiolla on oikeus pyytää, että järjestäjäryhmä toimittaa lisätietoja ja selvityksiä tämän asetuksen mukaisesti ilmoitetuista rahoitus- ja tukilähteistä.

3.   Komissio antaa kansalaisille mahdollisuuden tehdä valituksia, jotka liittyvät järjestäjäryhmien ilmoittamien rahoitus- ja tukilähteitä koskevien tietojen täydellisyyteen ja oikeellisuuteen, ja asettaa yhteydenottolomakkeen valitusten tekemistä varten julkisesti saataville rekisterissä ja eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevalla julkisella verkkosivustolla.

Komissio voi pyytää järjestäjäryhmältä lisätietoja tämän kohdan mukaisesti vastaanotettujen valitusten johdosta ja tarpeen mukaan saattaa rekisterissä ajan tasalle ilmoitettuja rahoitus- ja tukilähteitä koskevia tietoja.

18 artikla

Viestintä

1.   Komissio tiedottaa eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta, sen tavoitteista ja toiminnasta viestintätoimilla ja tiedotuskampanjoilla, joilla se osaltaan edistää kansalaisten aktiivista osallistumista unionin politiikkaan.

Euroopan parlamentti edistää osaltaan komission viestintätoimia.

2.   Tiettyä aloitetta koskevaa viestintä- ja tiedotustoimintaa varten järjestäjäryhmä tai komissio voi kerätä allekirjoittajien sähköpostiosoitteita näiden nimenomaisella suostumuksella.

Mahdollisille allekirjoittajille on tiedotettava, että suostumus sähköpostiosoitteiden keräämiseen ei ole edellytyksenä heidän oikeudelleen tukea aloitetta.

3.   Sähköpostiosoitteita ei saa kerätä tuenilmauslomakkeilla. Niitä voidaan kuitenkin kerätä samaan aikaan tuenilmausten kanssa, jos ne käsitellään näistä erillään.

19 artikla

Henkilötietojen suoja

1.   Järjestäjäryhmän edustaja on asetuksessa (EU) 2016/679 tarkoitettu rekisterinpitäjä käsiteltäessä henkilötietoja tuenilmausten, sähköpostiosoitteiden ja sponsoreita koskevien tietojen keräämisen yhteydessä. Jos perustetaan tämän asetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu oikeushenkilö, kyseinen oikeushenkilö on rekisterinpitäjä.

2.   Kun henkilötietoja käsitellään tuenilmausten tarkastamista ja vahvistamista varten, tämän asetuksen 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimetyt toimivaltaiset viranomaiset ovat asetuksessa (EU) 2016/679 tarkoitettuja rekisterinpitäjiä.

3.   Komissio on asetuksen (EU) 2018/1725 mukainen rekisterinpitäjä, kun henkilötietoja käsitellään rekisterissä, verkkoyhteistyöalustassa, tämän asetuksen 10 artiklassa tarkoitetussa keskitetyssä verkossa toteutettavassa keruujärjestelmässä ja sähköpostiosoitteita kerättäessä.

4.   Tuenilmauslomakkeissa annettuja henkilötietoja kerätään niitä toimintoja varten, jotka ovat tarpeen tietojen turvalliseksi keräämiseksi ja säilyttämiseksi 9–11 artiklan mukaisesti, jäsenvaltioille toimittamiseksi sekä tarkastamiseksi ja vahvistamiseksi 12 artiklan mukaisesti sekä tarvittavien laatutarkastusten ja tilastollisen analyysin toteuttamiseksi.

5.   Järjestäjäryhmän ja tapauksen mukaan komission on hävitettävä kaikki aloitetta varten allekirjoitetut tuenilmaukset ja niiden jäljennökset viimeistään kuukauden kuluttua siitä, kun aloite on toimitettu komissiolle 13 artiklan mukaisesti, tai viimeistään 21 kuukauden kuluttua keruuajan alkamisesta sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi. Jos aloite kuitenkin peruutetaan keruuajan alkamisen jälkeen, tuenilmaukset ja niiden jäljennökset on hävitettävä viimeistään kuukauden kuluttua 7 artiklassa tarkoitetusta peruuttamisesta.

6.   Toimivaltaisen viranomaisen on hävitettävä kaikki tuenilmaukset ja niiden jäljennökset viimeistään kolmen kuukauden kuluttua 12 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun todistuksen antamisesta.

7.   Tietylle aloitteelle annettuja tuenilmauksia ja niiden jäljennöksiä saa säilyttää 5 ja 6 kohdassa säädettyjä määräaikoja pidempään, jos se on tarpeen kyseiseen aloitteeseen liittyvien oikeudellisten tai hallinnollisten menettelyjen vuoksi. Ne on hävitettävä viimeistään kuukauden kuluttua siitä, kun mainituissa menettelyissä on tehty lopullinen päätös.

8.   Komission ja järjestäjäryhmän on hävitettävä kaikki 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti kerättyjen sähköpostiosoitteiden tallenteet joko viimeistään kuukauden kuluttua aloitteen peruuttamisesta tai 12 kuukauden kuluttua keruuajan päättymisestä tai aloitteen toimittamisesta komissiolle. Jos komissio kuitenkin esittää tiedonannolla toimet, joita se aikoo toteuttaa 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti, sähköpostiosoitteiden tallenteet on hävitettävä viimeistään kolmen vuoden kuluttua tiedonannon julkaisemisesta.

9.   Järjestäjäryhmän jäsenillä on oikeus pyytää henkilötietojensa poistamista rekisteristä kahden vuoden kuluttua kyseessä olevan aloitteen rekisteröinnistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta heidän asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisia oikeuksiaan.

20 artikla

Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset

1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä 11 artiklan soveltamiseksi yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen, joka on vastuussa 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun todistuksen antamisesta.

2.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä 12 artiklan soveltamiseksi yksi toimivaltainen viranomainen, joka vastaa tuenilmausten tarkastamismenettelyn koordinoinnista ja 12 artiklan 5 kohdassa säädettyjen todistusten antamisesta.

3.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä 1 ja 2 kohdan mukaisesti nimettyjen viranomaisten nimet ja osoitteet. Niiden on ilmoitettava komissiolle kyseisten tietojen ajan tasalle saattamisesta.

Komissio asettaa 1 ja 2 kohdan mukaisesti nimettyjen viranomaisten nimet ja osoitteet julkisesti saataville rekisterissä.

21 artikla

Kansallisten säännösten toimittaminen

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi antamansa erityiset säännökset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2020.

2.   Komissio asettaa nämä säännökset julkisesti saataville rekisterissä sillä kielellä, jolla jäsenvaltio on ne toimittanut 1 kohdan mukaisesti.

IV LUKU

DELEGOIDUT SÄÄDÖKSET JA TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄDÖKSET

22 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa tämän asetuksen 11 artiklan 5 kohdan täytäntöönpanossa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

23 artikla

Siirretty säädösvalta

Siirretään komissiolle valta antaa 24 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän asetuksen liitteitä kyseisten liitteiden kannalta asiaan kuuluvien tämän asetuksen säännösten soveltamisalalla.

24 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 6 päivästä kesäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 23 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 23 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 23 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

V LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

25 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee eurooppalaisen kansalaisaloitteen toimintaa säännöllisesti ja antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2024 ja sen jälkeen neljän vuoden välein. Näissä kertomuksissa tarkastellaan myös eurooppalaisen kansalaisaloitteen tukemisen vähimmäisikää jäsenvaltioissa. Kertomukset julkaistaan.

26 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EU) N:o 211/2011 1 päivästä tammikuuta 2020.

Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen.

27 artikla

Siirtymäsäännös

Asetuksen (EU) N:o 211/2011 5–9 artiklaa sovelletaan edelleen 1 päivän tammikuuta 2020 jälkeen eurooppalaisiin kansalaisaloitteisiin, jotka on rekisteröity ennen 1 päivää tammikuuta 2020.

28 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2020.

Tämän asetuksen 9 artiklan 4 kohtaa, 10 artiklaa, 11 artiklan 5 kohtaa ja 20–24 artiklaa sovelletaan kuitenkin asetuksen voimaantulosta alkaen.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 17 päivänä huhtikuuta 2019

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. CIAMBA

---

(1)  
  EUVL C 237, 6.7.2018, s. 74.

1

(2)  
  EUVL C 247, 13.7.2018, s. 62.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 12. maaliskuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 9. huhtikuuta 2019.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 211/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, kansalaisaloitteesta (EUVL L 65, 11.3.2011, s. 1).

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1179/2011, annettu 17 päivänä marraskuuta 2011, verkossa toteutettavien keruujärjestelmien teknisistä eritelmistä kansalaisaloitteesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 211/2011 mukaisesti (EUVL L 301, 18.11.2011, s. 3).

5

(6)  
  EUVL C 355, 20.10.2017, s. 17.

6

(7)  2017/2024 (INL).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

8

(9)  Komission päätös (EU, Euratom) 2017/46, annettu 10 päivänä tammikuuta 2017, viestintä- ja tietojärjestelmien turvallisuudesta Euroopan komissiossa (EUVL L 6, 11.1.2017, s. 40).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 910/2014, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014, sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla ja direktiivin 1999/93/EY kumoamisesta (EUVL L 257, 28.8.2014, s. 73).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

11

(12)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

14

(15)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1501, annettu 8 päivänä syyskuuta 2015, yhteentoimivuusjärjestelmän vahvistamisesta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/2014 12 artiklan 8 kohdan mukaisesti (EUVL L 235, 9.9.2015, s. 1).

15

---

LIITE I

ALLEKIRJOITTAJIEN VÄHIMMÄISMÄÄRÄ JÄSENVALTIOTA KOHDEN

| Belgia | 15 771 |
| --- | --- |
| Bulgaria | 12 767 |
| Tšekki | 15 771 |
| Tanska | 9 763 |
| Saksa | 72 096 |
| Viro | 4 506 |
| Irlanti | 8 261 |
| Kreikka | 15 771 |
| Espanja | 40 554 |
| Ranska | 55 574 |
| Kroatia | 8 261 |
| Italia | 54 823 |
| Kypros | 4 506 |
| Latvia | 6 008 |
| Liettua | 8 261 |
| Luxemburg | 4 506 |
| Unkari | 15 771 |
| Malta | 4 506 |
| Alankomaat | 19 526 |
| Itävalta | 13 518 |
| Puola | 38 301 |
| Portugali | 15 771 |
| Romania | 24 032 |
| Slovenia | 6 008 |
| Slovakia | 9 763 |
| Suomi | 9 763 |
| Ruotsi | 15 020 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 54 823 |

Belgia

15 771

Bulgaria

12 767

Tšekki

15 771

Tanska

9 763

Saksa

72 096

Viro

4 506

Irlanti

8 261

Kreikka

15 771

Espanja

40 554

Ranska

55 574

Kroatia

8 261

Italia

54 823

Kypros

4 506

Latvia

6 008

Liettua

8 261

Luxemburg

4 506

Unkari

15 771

Malta

4 506

Alankomaat

19 526

Itävalta

13 518

Puola

38 301

Portugali

15 771

Romania

24 032

Slovenia

6 008

Slovakia

9 763

Suomi

9 763

Ruotsi

15 020

Yhdistynyt kuningaskunta

54 823

---

LIITE II

ALOITTEEN REKISTERÖINTIÄ VARTEN VAADITTAVAT TIEDOT

| 1. | Aloitteen nimi (enintään 100 merkkiä) (*1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aloitteen, jonka perusteella komissiota pyydetään toimimaan, tavoitteet (enintään 1 100 merkkiä ilman välilyöntejä; tasattu keskiarvo kieltä kohti) (*1).
  Järjestäjäryhmä voi toimittaa aloitteen aiheesta, tavoitteista ja taustasta liiteasiakirjan (enintään 5 000 merkkiä ilman välilyöntejä; tasattu keskiarvo kieltä kohti) (*1).
  Järjestäjäryhmä voi toimittaa lisätietoja aloitteen aiheesta, tavoitteista ja taustasta. Se voi halutessaan esittää myös luonnoksen säädökseksi. |
| --- | --- |

2.

Järjestäjäryhmä voi toimittaa aloitteen aiheesta, tavoitteista ja taustasta liiteasiakirjan (enintään 5 000 merkkiä ilman välilyöntejä; tasattu keskiarvo kieltä kohti) (*1).

Järjestäjäryhmä voi toimittaa lisätietoja aloitteen aiheesta, tavoitteista ja taustasta. Se voi halutessaan esittää myös luonnoksen säädökseksi.

| 3. | Perussopimusten määräykset, joita ehdotetun toimen järjestäjäryhmä pitää asiaankuuluvina. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Aloitteen järjestäjäryhmän seitsemän jäsenen, jotka asuvat seitsemässä eri jäsenvaltiossa, täydelliset nimet, postiosoitteet, kansalaisuudet ja syntymäajat; erikseen mainitaan, ketkä ovat edustaja ja varaedustaja, ja ilmoitetaan heidän sähköpostiosoitteensa ja puhelinnumeronsa (1).
  Jos edustaja ja/tai varaedustaja eivät kuulu ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen seitsemän jäsenen joukkoon, ilmoitetaan heidän täydelliset nimensä, postiosoitteensa, kansalaisuutensa, syntymäaikansa, sähköpostiosoitteensa ja puhelinnumeronsa. |
| --- | --- |

4.

Jos edustaja ja/tai varaedustaja eivät kuulu ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen seitsemän jäsenen joukkoon, ilmoitetaan heidän täydelliset nimensä, postiosoitteensa, kansalaisuutensa, syntymäaikansa, sähköpostiosoitteensa ja puhelinnumeronsa.

| 5. | Asiakirjat, jotka todistavat kunkin 4 kohdassa tarkoitetun seitsemän jäsenen sekä edustajan ja varaedustajan, jos he eivät kuulu näiden seitsemän jäsenen joukkoon, täydelliset nimet, postiosoitteet, kansalaisuudet ja syntymäajat. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Järjestäjäryhmän muiden jäsenten nimet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Asetuksen (EU) 2019/788 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa, tapauksen mukaan, todistusasiakirjat siitä, että oikeushenkilö on perustettu jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti erityisesti tietyn aloitteen hallinnointia varten ja että järjestäjäryhmän edustajaksi nimetylle jäsenelle on annettu valtuudet toimia tämän oikeushenkilön puolesta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Aloitteen kaikki tuki- ja rahoituslähteet rekisteröintihetkellä. |
| --- | --- |

8.

---

(*1)  Komissio toimittaa kaikkien rekisteröityjen aloitteiden osalta näistä elementeistä käännöksen kaikille unionin toimielinten virallisille kielille.

(1)  Ainoastaan järjestäjäryhmän jäsenten täydelliset nimet, edustajan asuinmaa tai, tapauksen mukaan, oikeushenkilön nimi ja maa, jossa sen kotipaikka sijaitsee, yhteyshenkilöiden sähköpostiosoitteet sekä tuki- ja rahoituslähteitä koskevat tiedot asetetaan yleisön saataville verkossa olevassa komission rekisterissä. Rekisteröidyillä on oikeus vastustaa henkilötietojensa julkaisemista tilanteeseensa liittyvien pakottavien laillisten syiden vuoksi.

---

LIITE III

| TUENILMAUSLOMAKE – A osa (1)

  (jäsenvaltiot, jotka eivät vaadi henkilökohtaisen tunnistenumeron / henkilöasiakirjan numeron ilmoittamista) |
| --- |

TUENILMAUSLOMAKE – A osa (1)

(jäsenvaltiot, jotka eivät vaadi henkilökohtaisen tunnistenumeron / henkilöasiakirjan numeron ilmoittamista)

Tämän lomakkeen kaikki kentät ovat pakollisia.

JÄRJESTÄJÄRYHMÄ ESITÄYTTÄÄ:

| 1. | Kaikki tämän lomakkeen allekirjoittajat ovat seuraavan jäsenvaltion kansalaisia:
  Merkitään kuhunkin luetteloon vain yksi jäsenvaltio. |
| --- | --- |

1.

Merkitään kuhunkin luetteloon vain yksi jäsenvaltio.

| 2. | Euroopan komission rekisteröintinumero: |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tuenilmausten keruuajan alkamis- ja päättymispäivät: |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euroopan komission rekisterissä oleva aloitteen verkko-osoite: |
| --- | --- |

4.

| 5. | Aloitteen nimi: |
| --- | --- |

5.

| 6. | Aloitteen tavoitteet: |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rekisteröityjen yhteyshenkilöiden nimet ja sähköpostiosoitteet:
  [asetuksen (EU) 2019/788 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa tapauksen mukaan lisäksi oikeushenkilön nimi ja maa, jossa sen kotipaikka sijaitsee]: |
| --- | --- |

7.

[asetuksen (EU) 2019/788 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa tapauksen mukaan lisäksi oikeushenkilön nimi ja maa, jossa sen kotipaikka sijaitsee]:

| 8. | Aloitteen (mahdollinen) verkkosivusto: |
| --- | --- |

8.

ALLEKIRJOITTAJAT TÄYTTÄVÄT SUURAAKKOSIN:

”Vahvistan, että tässä lomakkeessa antamani tiedot ovat oikeita ja etten ole aiemmin ilmaissut tukeani tälle aloitteelle.”

| TÄYDELLISET ETUNIMET | SUKUNIMET | ASUINPAIKKA (2)

  (lähiosoite, postinumero, postitoimipaikka, maa) | SYNTYMÄAIKA | PÄIVÄYS | ALLEKIRJOITUS (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| | | | | | |

TÄYDELLISET ETUNIMET

SUKUNIMET

ASUINPAIKKA (2)

2

(lähiosoite, postinumero, postitoimipaikka, maa)

SYNTYMÄAIKA

PÄIVÄYS

ALLEKIRJOITUS (3)

3

| Tietosuojalauseke (4) paperilomakkeella tai yksittäisellä verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä kerättäviä tuenilmauksia varten: | Asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) mukaisesti tässä lomakkeessa ilmoittamianne henkilötietoja käytetään ainoastaan aloitteen tukemiseen, ja tiedot toimitetaan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille tuenilmausten tarkastamiseksi ja vahvistamiseksi. Teillä on oikeus pyytää tämän aloitteen järjestäjäryhmältä pääsyä omiin henkilötietoihinne, kyseisten tietojen oikaisua ja niiden poistamista sekä niiden käsittelyn rajoittamista. |
| --- | --- |

Tietosuojalauseke (4) paperilomakkeella tai yksittäisellä verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä kerättäviä tuenilmauksia varten:

4

Asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) mukaisesti tässä lomakkeessa ilmoittamianne henkilötietoja käytetään ainoastaan aloitteen tukemiseen, ja tiedot toimitetaan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille tuenilmausten tarkastamiseksi ja vahvistamiseksi. Teillä on oikeus pyytää tämän aloitteen järjestäjäryhmältä pääsyä omiin henkilötietoihinne, kyseisten tietojen oikaisua ja niiden poistamista sekä niiden käsittelyn rajoittamista.

| | Järjestäjäryhmä säilyttää henkilötietojanne enintään kuukauden ajan siitä, kun aloite on toimitettu Euroopan komissiolle, tai 21 kuukautta keruuajan alkamisesta sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi. Tietoja voidaan säilyttää edellä mainittuja määräaikoja pidempään hallinnollisia tai oikeudellisia menettelyjä varten. Säilytysaika on tällöin enintään kuukausi siitä päivästä, jona mainituissa menettelyissä on tehty lopullinen päätös. |
| --- | --- |

Järjestäjäryhmä säilyttää henkilötietojanne enintään kuukauden ajan siitä, kun aloite on toimitettu Euroopan komissiolle, tai 21 kuukautta keruuajan alkamisesta sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi. Tietoja voidaan säilyttää edellä mainittuja määräaikoja pidempään hallinnollisia tai oikeudellisia menettelyjä varten. Säilytysaika on tällöin enintään kuukausi siitä päivästä, jona mainituissa menettelyissä on tehty lopullinen päätös.

| | Teillä on oikeus tehdä milloin tahansa valitus tietosuojaviranomaiselle erityisesti siinä jäsenvaltiossa, jossa teillä on vakinainen asuinpaikka tai työpaikka taikka jossa väitetty rikkominen on tapahtunut, jos katsotte, että tietojanne on käsitelty lainvastaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita hallinnollisia muutoksenhakukeinoja tai oikeussuojakeinoja. |
| --- | --- |

Teillä on oikeus tehdä milloin tahansa valitus tietosuojaviranomaiselle erityisesti siinä jäsenvaltiossa, jossa teillä on vakinainen asuinpaikka tai työpaikka taikka jossa väitetty rikkominen on tapahtunut, jos katsotte, että tietojanne on käsitelty lainvastaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita hallinnollisia muutoksenhakukeinoja tai oikeussuojakeinoja.

| | Aloitteen järjestäjäryhmän edustaja tai tapauksen mukaan sen perustama oikeushenkilö on yleisessä tietosuoja-asetuksessa tarkoitettu rekisterinpitäjä, ja kyseiseen henkilöön tai oikeushenkilöön voi ottaa yhteyttä käyttäen tässä lomakkeessa olevia yhteystietoja. |
| --- | --- |

Aloitteen järjestäjäryhmän edustaja tai tapauksen mukaan sen perustama oikeushenkilö on yleisessä tietosuoja-asetuksessa tarkoitettu rekisterinpitäjä, ja kyseiseen henkilöön tai oikeushenkilöön voi ottaa yhteyttä käyttäen tässä lomakkeessa olevia yhteystietoja.

| | Tietosuojavastaavan (jos sellainen on nimetty) yhteystiedot ovat saatavilla tämän lomakkeen 4 kohdassa mainitussa tämän aloitteen verkko-osoitteessa Euroopan komission rekisterissä. |
| --- | --- |

Tietosuojavastaavan (jos sellainen on nimetty) yhteystiedot ovat saatavilla tämän lomakkeen 4 kohdassa mainitussa tämän aloitteen verkko-osoitteessa Euroopan komission rekisterissä.

| | Henkilötietojanne vastaanottavan ja käsittelevän kansallisen viranomaisen sekä kansallisten tietosuojaviranomaisten yhteystiedot ovat saatavilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/data-protection?lg=fi |
| --- | --- |

Henkilötietojanne vastaanottavan ja käsittelevän kansallisen viranomaisen sekä kansallisten tietosuojaviranomaisten yhteystiedot ovat saatavilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/data-protection?lg=fi

Tietosuojalauseke keskitetyllä verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä kerättäviä tuenilmauksia varten:

| | Asetuksen (EU) 2018/1725 ja asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) mukaisesti tässä lomakkeessa ilmoittamianne henkilötietoja käytetään ainoastaan aloitteen tukemiseen, ja tiedot toimitetaan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille tuenilmausten tarkastamiseksi ja vahvistamiseksi. Teillä on oikeus pyytää Euroopan komissiolta ja aloitteen järjestäjäryhmän edustajalta tai tapauksen mukaan sen perustamalta oikeushenkilöltä pääsyä omiin henkilötietoihinne sekä kyseisten tietojen oikaisua ja niiden poistamista sekä niiden käsittelyn rajoittamista. |
| --- | --- |

Asetuksen (EU) 2018/1725 ja asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) mukaisesti tässä lomakkeessa ilmoittamianne henkilötietoja käytetään ainoastaan aloitteen tukemiseen, ja tiedot toimitetaan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille tuenilmausten tarkastamiseksi ja vahvistamiseksi. Teillä on oikeus pyytää Euroopan komissiolta ja aloitteen järjestäjäryhmän edustajalta tai tapauksen mukaan sen perustamalta oikeushenkilöltä pääsyä omiin henkilötietoihinne sekä kyseisten tietojen oikaisua ja niiden poistamista sekä niiden käsittelyn rajoittamista.

| | Euroopan komissio säilyttää henkilötietojanne enintään kuukauden ajan siitä, kun aloite on toimitettu Euroopan komissiolle, tai 21 kuukautta keruuajan alkamisesta sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi. Tietoja voidaan säilyttää edellä mainittuja määräaikoja pidempään hallinnollisia tai oikeudellisia menettelyjä varten. Säilytysaika on tällöin enintään kuukausi siitä päivästä, jona mainituissa menettelyissä on tehty lopullinen päätös. |
| --- | --- |

Euroopan komissio säilyttää henkilötietojanne enintään kuukauden ajan siitä, kun aloite on toimitettu Euroopan komissiolle, tai 21 kuukautta keruuajan alkamisesta sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi. Tietoja voidaan säilyttää edellä mainittuja määräaikoja pidempään hallinnollisia tai oikeudellisia menettelyjä varten. Säilytysaika on tällöin enintään kuukausi siitä päivästä, jona mainituissa menettelyissä on tehty lopullinen päätös.

| | Teillä on oikeus tehdä milloin tahansa valitus Euroopan tietosuojavaltuutetulle tai tietosuojaviranomaiselle erityisesti siinä jäsenvaltiossa, jossa teillä on vakinainen asuinpaikka tai työpaikka taikka jossa väitetty rikkominen on tapahtunut, jos katsotte, että tietojanne on käsitelty lainvastaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita hallinnollisia muutoksenhakukeinoja tai oikeussuojakeinoja. |
| --- | --- |

Teillä on oikeus tehdä milloin tahansa valitus Euroopan tietosuojavaltuutetulle tai tietosuojaviranomaiselle erityisesti siinä jäsenvaltiossa, jossa teillä on vakinainen asuinpaikka tai työpaikka taikka jossa väitetty rikkominen on tapahtunut, jos katsotte, että tietojanne on käsitelty lainvastaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita hallinnollisia muutoksenhakukeinoja tai oikeussuojakeinoja.

| | Euroopan komissio ja aloitteen järjestäjäryhmän edustaja tai tapauksen mukaan sen perustama oikeushenkilö ovat asetuksessa (EU) 2018/1725 ja yleisessä tietosuoja-asetuksessa tarkoitettuja yhteisiä rekisterinpitäjiä, ja niihin voidaan ottaa yhteyttä käyttäen tässä lomakkeessa annettuja tietoja. |
| --- | --- |

Euroopan komissio ja aloitteen järjestäjäryhmän edustaja tai tapauksen mukaan sen perustama oikeushenkilö ovat asetuksessa (EU) 2018/1725 ja yleisessä tietosuoja-asetuksessa tarkoitettuja yhteisiä rekisterinpitäjiä, ja niihin voidaan ottaa yhteyttä käyttäen tässä lomakkeessa annettuja tietoja.

| | Järjestäjäryhmän tietosuojavastaavan (jos sellainen on nimetty) yhteystiedot ovat saatavilla tämän lomakkeen 4 kohdassa mainitussa tämän aloitteen verkko-osoitteessa Euroopan komission rekisterissä. |
| --- | --- |

Järjestäjäryhmän tietosuojavastaavan (jos sellainen on nimetty) yhteystiedot ovat saatavilla tämän lomakkeen 4 kohdassa mainitussa tämän aloitteen verkko-osoitteessa Euroopan komission rekisterissä.

| | Komission tietosuojavastaavan, henkilötietonne vastaanottavan ja niitä käsittelevän kansallisen viranomaisen, Euroopan tietosuojavaltuutetun sekä kansallisten tietosuojaviranomaisten yhteystiedot ovat saatavilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/data-protection?lg=fi |
| --- | --- |

Komission tietosuojavastaavan, henkilötietonne vastaanottavan ja niitä käsittelevän kansallisen viranomaisen, Euroopan tietosuojavaltuutetun sekä kansallisten tietosuojaviranomaisten yhteystiedot ovat saatavilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/data-protection?lg=fi

| TUENILMAUSLOMAKE – B osa (5)

  (jäsenvaltiot, jotka vaativat henkilökohtaisen tunnistenumeron / henkilöasiakirjan numeron ilmoittamista) |
| --- |

TUENILMAUSLOMAKE – B osa (5)

5

(jäsenvaltiot, jotka vaativat henkilökohtaisen tunnistenumeron / henkilöasiakirjan numeron ilmoittamista)

Tämän lomakkeen kaikki kentät ovat pakollisia.

JÄRJESTÄJÄRYHMÄ ESITÄYTTÄÄ:

| 1. | Kaikki tämän lomakkeen allekirjoittajat ovat seuraavan jäsenvaltion kansalaisia:
  Merkitään kuhunkin luetteloon vain yksi jäsenvaltio.
  Ks. Euroopan komission eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevalta verkkosivustolta tiedot henkilökohtaisista tunnistenumeroista / henkilöasiakirjan numeroista, joista toinen on ilmoitettava. |
| --- | --- |

1.

Kaikki tämän lomakkeen allekirjoittajat ovat seuraavan jäsenvaltion kansalaisia:

Merkitään kuhunkin luetteloon vain yksi jäsenvaltio.

Ks. Euroopan komission eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevalta verkkosivustolta tiedot henkilökohtaisista tunnistenumeroista / henkilöasiakirjan numeroista, joista toinen on ilmoitettava.

| 2. | Euroopan komission rekisteröintinumero: |
| --- | --- |

2.

Euroopan komission rekisteröintinumero:

| 3. | Tuenilmausten keruuajan alkamis- ja päättymispäivät: |
| --- | --- |

3.

Tuenilmausten keruuajan alkamis- ja päättymispäivät:

| 4. | Euroopan komission rekisterissä oleva aloitteen verkko-osoite: |
| --- | --- |

4.

Euroopan komission rekisterissä oleva aloitteen verkko-osoite:

| 5. | Aloitteen nimi: |
| --- | --- |

5.

Aloitteen nimi:

| 6. | Aloitteen tavoitteet: |
| --- | --- |

6.

Aloitteen tavoitteet:

| 7. | Rekisteröityjen yhteyshenkilöiden nimet ja sähköpostiosoitteet:
  [asetuksen (EU) 2019/788 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa tapauksen mukaan lisäksi oikeushenkilön nimi ja maa, jossa sen kotipaikka sijaitsee]: |
| --- | --- |

7.

Rekisteröityjen yhteyshenkilöiden nimet ja sähköpostiosoitteet:

[asetuksen (EU) 2019/788 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa tapauksen mukaan lisäksi oikeushenkilön nimi ja maa, jossa sen kotipaikka sijaitsee]:

| 8. | Aloitteen (mahdollinen) verkkosivusto: |
| --- | --- |

8.

Aloitteen (mahdollinen) verkkosivusto:

ALLEKIRJOITTAJAT TÄYTTÄVÄT SUURAAKKOSIN:

”Vahvistan, että tässä lomakkeessa antamani tiedot ovat oikeita ja etten ole aiemmin ilmaissut tukeani tälle aloitteelle.”

| TÄYDELLISET ETUNIMET | SUKUNIMET | HENKILÖKOHTAINEN TUNNISTENUMERO / HENKILÖASIAKIRJAN NUMERO | HENKILÖKOHTAISEN TUNNISTENUMERON TAI HENKILÖASIAKIRJAN TYYPPI | PÄIVÄYS | ALLEKIRJOITUS (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |

TÄYDELLISET ETUNIMET

SUKUNIMET

HENKILÖKOHTAINEN TUNNISTENUMERO / HENKILÖASIAKIRJAN NUMERO

HENKILÖKOHTAISEN TUNNISTENUMERON TAI HENKILÖASIAKIRJAN TYYPPI

PÄIVÄYS

ALLEKIRJOITUS (6)

6

| Tietosuojalauseke (7) paperilomakkeella tai yksittäisellä verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä kerättäviä tuenilmauksia varten: | Asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) mukaisesti tässä lomakkeessa ilmoittamianne henkilötietoja käytetään ainoastaan aloitteen tukemiseen, ja tiedot toimitetaan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille tuenilmausten tarkastamiseksi ja vahvistamiseksi. Teillä on oikeus pyytää tämän aloitteen järjestäjäryhmältä pääsyä omiin henkilötietoihinne, kyseisten tietojen oikaisua ja niiden poistamista sekä niiden käsittelyn rajoittamista. |
| --- | --- |

Tietosuojalauseke (7) paperilomakkeella tai yksittäisellä verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä kerättäviä tuenilmauksia varten:

7

Asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) mukaisesti tässä lomakkeessa ilmoittamianne henkilötietoja käytetään ainoastaan aloitteen tukemiseen, ja tiedot toimitetaan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille tuenilmausten tarkastamiseksi ja vahvistamiseksi. Teillä on oikeus pyytää tämän aloitteen järjestäjäryhmältä pääsyä omiin henkilötietoihinne, kyseisten tietojen oikaisua ja niiden poistamista sekä niiden käsittelyn rajoittamista.

| | Järjestäjäryhmä säilyttää henkilötietojanne enintään kuukauden ajan siitä, kun aloite on toimitettu Euroopan komissiolle, tai 21 kuukautta keruuajan alkamisesta sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi. Tietoja voidaan säilyttää edellä mainittuja määräaikoja pidempään hallinnollisia tai oikeudellisia menettelyjä varten. Säilytysaika on tällöin enintään kuukausi siitä päivästä, jona mainituissa menettelyissä on tehty lopullinen päätös. |
| --- | --- |

Järjestäjäryhmä säilyttää henkilötietojanne enintään kuukauden ajan siitä, kun aloite on toimitettu Euroopan komissiolle, tai 21 kuukautta keruuajan alkamisesta sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi. Tietoja voidaan säilyttää edellä mainittuja määräaikoja pidempään hallinnollisia tai oikeudellisia menettelyjä varten. Säilytysaika on tällöin enintään kuukausi siitä päivästä, jona mainituissa menettelyissä on tehty lopullinen päätös.

| | Teillä on oikeus tehdä milloin tahansa valitus tietosuojaviranomaiselle erityisesti siinä jäsenvaltiossa, jossa teillä on vakinainen asuinpaikka tai työpaikka taikka jossa väitetty rikkominen on tapahtunut, jos katsotte, että tietojanne on käsitelty lainvastaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita hallinnollisia muutoksenhakukeinoja tai oikeussuojakeinoja. |
| --- | --- |

Teillä on oikeus tehdä milloin tahansa valitus tietosuojaviranomaiselle erityisesti siinä jäsenvaltiossa, jossa teillä on vakinainen asuinpaikka tai työpaikka taikka jossa väitetty rikkominen on tapahtunut, jos katsotte, että tietojanne on käsitelty lainvastaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita hallinnollisia muutoksenhakukeinoja tai oikeussuojakeinoja.

| | Aloitteen järjestäjäryhmän edustaja tai tapauksen mukaan sen perustama oikeushenkilö on yleisessä tietosuoja-asetuksessa tarkoitettu rekisterinpitäjä, ja kyseiseen henkilöön tai oikeushenkilöön voi ottaa yhteyttä käyttäen tässä lomakkeessa olevia yhteystietoja. |
| --- | --- |

Aloitteen järjestäjäryhmän edustaja tai tapauksen mukaan sen perustama oikeushenkilö on yleisessä tietosuoja-asetuksessa tarkoitettu rekisterinpitäjä, ja kyseiseen henkilöön tai oikeushenkilöön voi ottaa yhteyttä käyttäen tässä lomakkeessa olevia yhteystietoja.

| | Tietosuojavastaavan (jos sellainen on nimetty) yhteystiedot ovat saatavilla tämän lomakkeen 4 kohdassa mainitussa tämän aloitteen verkko-osoitteessa Euroopan komission rekisterissä. |
| --- | --- |

Tietosuojavastaavan (jos sellainen on nimetty) yhteystiedot ovat saatavilla tämän lomakkeen 4 kohdassa mainitussa tämän aloitteen verkko-osoitteessa Euroopan komission rekisterissä.

| | Henkilötietojanne vastaanottavan ja käsittelevän kansallisen viranomaisen sekä kansallisten tietosuojaviranomaisten yhteystiedot ovat saatavilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/data-protection?lg=fi |
| --- | --- |

Henkilötietojanne vastaanottavan ja käsittelevän kansallisen viranomaisen sekä kansallisten tietosuojaviranomaisten yhteystiedot ovat saatavilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/data-protection?lg=fi

Tietosuojalauseke keskitetyllä verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä kerättäviä tuenilmauksia varten:

| | Asetuksen (EU) 2018/1725 ja asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) mukaisesti tässä lomakkeessa ilmoittamianne henkilötietoja käytetään ainoastaan aloitteen tukemiseen, ja tiedot toimitetaan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille tuenilmausten tarkastamiseksi ja vahvistamiseksi. Teillä on oikeus pyytää Euroopan komissiolta ja aloitteen järjestäjäryhmän edustajalta tai tapauksen mukaan sen perustamalta oikeushenkilöltä pääsyä omiin henkilötietoihinne sekä kyseisten tietojen oikaisua ja niiden poistamista sekä niiden käsittelyn rajoittamista. |
| --- | --- |

Asetuksen (EU) 2018/1725 ja asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) mukaisesti tässä lomakkeessa ilmoittamianne henkilötietoja käytetään ainoastaan aloitteen tukemiseen, ja tiedot toimitetaan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille tuenilmausten tarkastamiseksi ja vahvistamiseksi. Teillä on oikeus pyytää Euroopan komissiolta ja aloitteen järjestäjäryhmän edustajalta tai tapauksen mukaan sen perustamalta oikeushenkilöltä pääsyä omiin henkilötietoihinne sekä kyseisten tietojen oikaisua ja niiden poistamista sekä niiden käsittelyn rajoittamista.

| | Euroopan komissio säilyttää henkilötietojanne enintään kuukauden ajan siitä, kun aloite on toimitettu Euroopan komissiolle, tai 21 kuukautta keruuajan alkamisesta sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi. Tietoja voidaan säilyttää edellä mainittuja määräaikoja pidempään hallinnollisia tai oikeudellisia menettelyjä varten. Säilytysaika on tällöin enintään kuukausi siitä päivästä, jona mainituissa menettelyissä on tehty lopullinen päätös. |
| --- | --- |

Euroopan komissio säilyttää henkilötietojanne enintään kuukauden ajan siitä, kun aloite on toimitettu Euroopan komissiolle, tai 21 kuukautta keruuajan alkamisesta sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi. Tietoja voidaan säilyttää edellä mainittuja määräaikoja pidempään hallinnollisia tai oikeudellisia menettelyjä varten. Säilytysaika on tällöin enintään kuukausi siitä päivästä, jona mainituissa menettelyissä on tehty lopullinen päätös.

| | Teillä on oikeus tehdä milloin tahansa valitus Euroopan tietosuojavaltuutetulle tai tietosuojaviranomaiselle erityisesti siinä jäsenvaltiossa, jossa teillä on vakinainen asuinpaikka tai työpaikka taikka jossa väitetty rikkominen on tapahtunut, jos katsotte, että tietojanne on käsitelty lainvastaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita hallinnollisia muutoksenhakukeinoja tai oikeussuojakeinoja. |
| --- | --- |

Teillä on oikeus tehdä milloin tahansa valitus Euroopan tietosuojavaltuutetulle tai tietosuojaviranomaiselle erityisesti siinä jäsenvaltiossa, jossa teillä on vakinainen asuinpaikka tai työpaikka taikka jossa väitetty rikkominen on tapahtunut, jos katsotte, että tietojanne on käsitelty lainvastaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita hallinnollisia muutoksenhakukeinoja tai oikeussuojakeinoja.

| | Euroopan komissio ja aloitteen järjestäjäryhmän edustaja tai tapauksen mukaan sen perustama oikeushenkilö ovat asetuksessa (EU) 2018/1725 ja yleisessä tietosuoja-asetuksessa tarkoitettuja yhteisiä rekisterinpitäjiä, ja niihin voidaan ottaa yhteyttä käyttäen tässä lomakkeessa annettuja tietoja. |
| --- | --- |

Euroopan komissio ja aloitteen järjestäjäryhmän edustaja tai tapauksen mukaan sen perustama oikeushenkilö ovat asetuksessa (EU) 2018/1725 ja yleisessä tietosuoja-asetuksessa tarkoitettuja yhteisiä rekisterinpitäjiä, ja niihin voidaan ottaa yhteyttä käyttäen tässä lomakkeessa annettuja tietoja.

| | Järjestäjäryhmän tietosuojavastaavan (jos sellainen on nimetty) yhteystiedot ovat saatavilla tämän lomakkeen 4 kohdassa mainitussa tämän aloitteen verkko-osoitteessa Euroopan komission rekisterissä. |
| --- | --- |

Järjestäjäryhmän tietosuojavastaavan (jos sellainen on nimetty) yhteystiedot ovat saatavilla tämän lomakkeen 4 kohdassa mainitussa tämän aloitteen verkko-osoitteessa Euroopan komission rekisterissä.

| | Komission tietosuojavastaavan, henkilötietonne vastaanottavan ja niitä käsittelevän kansallisen viranomaisen, Euroopan tietosuojavaltuutetun sekä kansallisten tietosuojaviranomaisten yhteystiedot ovat saatavilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/data-protection?lg=fi |
| --- | --- |

Komission tietosuojavastaavan, henkilötietonne vastaanottavan ja niitä käsittelevän kansallisen viranomaisen, Euroopan tietosuojavaltuutetun sekä kansallisten tietosuojaviranomaisten yhteystiedot ovat saatavilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/data-protection?lg=fi

---

(1)  Lomake on tulostettava yhdelle paperiarkille. Aloitteen järjestäjäryhmä voi käyttää myös kaksipuolista paperiarkkia. Paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset ladataan keskitettyyn verkossa toteutettavaan keruujärjestelmään käyttäen Euroopan komission antamaa koodia.

1

(2)  Ulkomailla asuvat Saksan kansalaiset vain, jos he ovat rekisteröineet nykyisen pysyvän asuinpaikkansa ulkomailla sijaitsevassa toimivaltaisessa Saksan diplomaattiedustustossa.

2

(3)  Allekirjoittaminen ei ole pakollista, jos lomake toimitetaan asetuksen (EU) 2019/788 10 artiklassa tarkoitetun keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän tai kyseisen asetuksen 11 artiklassa tarkoitetun yksittäisen verkossa toteutettavan keruujärjestelmän välityksellä.

3

(4)  Keräystavan mukaan käytetään vain jompaakumpaa tietosuojalausekkeen versioista.

4

(5)  Lomake on tulostettava yhdelle paperiarkille. Aloitteen järjestäjäryhmä voi käyttää myös kaksipuolista paperiarkkia. Paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset ladataan keskitettyyn verkossa toteutettavaan keruujärjestelmään käyttäen Euroopan komission antamaa koodia.

5

(6)  Allekirjoittaminen ei ole pakollista, jos lomake toimitetaan asetuksen (EU) 2019/788 10 artiklassa tarkoitetun keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän tai kyseisen asetuksen 11 artiklassa tarkoitetun yksittäisen verkossa toteutettavan keruujärjestelmän välityksellä.

6

(7)  Keräystavan mukaan käytetään vain jompaakumpaa tietosuojalausekkeen versioista.

7

---

LIITE IV

TODISTUS, JOLLA VAHVISTETAAN, ETTÄ VERKOSSA TOTEUTETTAVA KERUUJÄRJESTELMÄ ON EUROOPPALAISESTA KANSALAISALOITTEESTA 17 PÄIVÄNÄ HUHTIKUUTA 2019 ANNETUN EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEN (EU) 2019/788 MUKAINEN

... (jäsenvaltion nimi) ... (toimivaltaisen viranomaisen nimi) vahvistaa, että tämä yksittäinen verkossa toteutettava keruujärjestelmä ... (verkkosivuston osoite), jota käytetään tuenilmausten keräämiseen kansalaisaloitteelle ... (aloitteen nimi), jonka rekisteröintinumero on ... (aloitteen rekisteröintinumero), on eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta 17 päivänä huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 asiaankuuluvien säännösten mukainen.

Päiväys sekä toimivaltaisen viranomaisen allekirjoitus ja virallinen leima:

---

LIITE V

LOMAKE, JOLLA TUENILMAUKSET TOIMITETAAN JÄSENVALTIOIDEN TOIMIVALTAISILLE VIRANOMAISILLE

| 1. | Yhteyshenkilöiden (järjestäjäryhmän edustajan ja varaedustajan) tai aloitetta hallinnoivan oikeushenkilön ja sen edustajan täydelliset nimet, postiosoitteet ja sähköpostiosoitteet: |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aloitteen nimi: |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komission rekisteröintinumero: |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rekisteröintipäivä: |
| --- | --- |

4.

| 5. | Aloitteen allekirjoittaneiden (jäsenvaltion nimi) kansalaisten lukumäärä: |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kerättyjen tuenilmausten kokonaismäärä: |
| --- | --- |

6.

| 7. | Niiden jäsenvaltioiden lukumäärä, joissa vaadittu jäsenvaltiokohtainen vähimmäismäärä täyttyy: |
| --- | --- |

7.

| 8. | Liitteet:
  (Liitetään mukaan kaikkien sellaisten allekirjoittajien tuenilmaukset, jotka ovat kyseisen jäsenvaltion kansalaisia.
  Liitetään tarvittaessa mukaan todistus, jolla vahvistetaan, että yksittäinen verkossa toteutettava keruujärjestelmä on eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta 17 päivänä huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 mukainen.) |
| --- | --- |

8.

(Liitetään mukaan kaikkien sellaisten allekirjoittajien tuenilmaukset, jotka ovat kyseisen jäsenvaltion kansalaisia.

Liitetään tarvittaessa mukaan todistus, jolla vahvistetaan, että yksittäinen verkossa toteutettava keruujärjestelmä on eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta 17 päivänä huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 mukainen.)

| 9. | Vakuutan, että tässä lomakkeessa esitetyt tiedot ovat oikeita ja että tuenilmaukset on kerätty eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta 17 päivänä huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 9 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Päiväys ja yhteyshenkilön (edustajan/varaedustajan (1)) tai oikeushenkilön edustajan allekirjoitus: |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Tarpeeton yliviivataan.

---

LIITE VI

TODISTUS ... (JÄSENVALTION NIMI) OSALTA KERÄTTYJEN PÄTEVIEN TUENILMAUSTEN MÄÄRÄN VAHVISTAMISESTA

... (jäsenvaltion nimi) ... (toimivaltaisen viranomaisen nimi) on suorittanut eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta 17 päivänä huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 12 artiklassa edellytetyt tarpeelliset tarkastukset ja vahvistaa, että aloitteelle, jonka rekisteröintinumero on ... (aloitteen rekisteröintinumero), on annettu ... (pätevien tuenilmausten lukumäärä) kyseisen asetuksen säännösten mukaisesti pätevää tuenilmausta.

Päiväys, allekirjoitus ja virallinen leima

---

LIITE VII

LOMAKE, JOLLA ALOITE TOIMITETAAN EUROOPAN KOMISSIOLLE

| 1. | Aloitteen nimi: |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komission rekisteröintinumero: |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rekisteröintipäivä: |
| --- | --- |

3.

| 4. | Saatujen pätevien tuenilmausten lukumäärä (oltava vähintään 1 miljoona): |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jäsenvaltioiden vahvistama allekirjoittajien lukumäärä: | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | HR | IT | CY | LV | LT | LU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Allekirjoittajien lukumäärä | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK | YHTEENSÄ |
| Allekirjoittajien lukumäärä | | | | | | | | | | | | | |

5.

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

HR

IT

CY

LV

LT

LU

Allekirjoittajien lukumäärä

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK

YHTEENSÄ

Allekirjoittajien lukumäärä

| 6. | Yhteyshenkilöiden (järjestäjäryhmän edustajan ja varaedustajan) (1) tai aloitetta hallinnoivan oikeushenkilön ja sen edustajan täydelliset nimet, postiosoitteet ja sähköpostiosoitteet: |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ilmoitetaan aloitteen kaikki tuki- ja rahoituslähteet sekä taloudellisen tuen määrä aloitteen toimittamisajankohtana. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vakuutan, että tässä lomakkeessa esitetyt tiedot ovat oikeita ja että kaikkia eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta 17 päivänä huhtikuuta 2019 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/788 säädettyjä asiaankuuluvia menettelyjä ja edellytyksiä on noudatettu.
  Päiväys ja yhteyshenkilön (edustajan/varaedustajan (2)) tai oikeushenkilön edustajan allekirjoitus: |
| --- | --- |

8.

Päiväys ja yhteyshenkilön (edustajan/varaedustajan (2)) tai oikeushenkilön edustajan allekirjoitus:

| 9. | Liitteet: (Liitetään mukaan kaikki todistukset) |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Ainoastaan järjestäjäryhmän jäsenten täydelliset nimet, edustajan asuinmaa tai, tapauksen mukaan, oikeushenkilön nimi ja maa, jossa sen kotipaikka sijaitsee, yhteyshenkilöiden sähköpostiosoitteet sekä tuki- ja rahoituslähteitä koskevat tiedot asetetaan yleisön saataville verkossa olevassa komission rekisterissä. Rekisteröidyillä on oikeus vastustaa henkilötietojensa julkaisemista tilanteeseensa liittyvien pakottavien laillisten syiden vuoksi.

(2)  Tarpeeton yliviivataan.

---

DIREKTIIVIT

| 17.5.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 130/82 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 130/82

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI (EU) 2019/789,

annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019,

lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden tiettyihin verkkolähetyksiin ja televisio- ja radio-ohjelmien edelleenlähetyksiin sovellettavien tekijänoikeuden ja lähioikeuksien käyttämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta ja neuvoston direktiivin 93/83/ETY muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 53 artiklan 1 kohdan ja 62 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan edistämiseksi on tarpeen mahdollistaa muista jäsenvaltioista peräisin olevien televisio- ja radio-ohjelmien laajempi levitys jäsenvaltioissa käyttäjien hyödyksi kaikkialla unionissa helpottamalla tietyntyyppisten televisio- ja radio-ohjelmien lähetyksiin sisältyvien teosten ja muun suojatun aineiston tekijänoikeuden ja lähioikeuksien lisensointia. Televisio- ja radio-ohjelmilla on tärkeä asema kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä sekä tiedonsaannin parantamisessa. |
| --- | --- |

(1)

Sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan edistämiseksi on tarpeen mahdollistaa muista jäsenvaltioista peräisin olevien televisio- ja radio-ohjelmien laajempi levitys jäsenvaltioissa käyttäjien hyödyksi kaikkialla unionissa helpottamalla tietyntyyppisten televisio- ja radio-ohjelmien lähetyksiin sisältyvien teosten ja muun suojatun aineiston tekijänoikeuden ja lähioikeuksien lisensointia. Televisio- ja radio-ohjelmilla on tärkeä asema kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä sekä tiedonsaannin parantamisessa.

| (2) | Digitaalisten teknologioiden ja internetin kehittyminen on mullistanut televisio- ja radio-ohjelmien levittämisen ja saatavuuden. Yhä useammat käyttäjät haluavat pääsyn sekä suoriin että tilattaviin lähetyksiin hyödyntämällä niin perinteisiä kanavia, kuten satelliitin tai kaapelin välityksellä tapahtuvia lähetyksiä, kuin verkkopalveluja. Omien televisio- ja radio-ohjelmiensa lisäksi lähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot tarjoavatkin yhä enemmän lähetysten oheismateriaalina tarjottavia verkkopalveluja, kuten rinnakkaislähetyspalveluja (simulcasting) ja ns. catch up -palveluja. Edelleenlähetyspalvelujen tarjoajat, jotka yhdistävät televisio- ja radio-ohjelmien lähetyksiä paketeiksi ja tarjoavat niitä muuttamattomina ja lyhentämättöminä käyttäjille samanaikaisesti alkuperäisten lähetysten kanssa, käyttävät useita eri edelleenlähetystekniikoita. Näitä ovat mm. kaapeli, satelliitti, digitaalinen maanpäällinen verkko, matkaviestinverkko tai sisäiseen internetprotokollaan perustuva verkko sekä avoin internet. Lisäksi televisio- ja radio-ohjelmia käyttäjille levittävät tarjoajat saavat ohjelmasignaalit lähetystoimintaa harjoittavilta organisaatioilta eri keinoin, esimerkiksi suoran siirron menetelmällä. Yhä useammat käyttäjät toivovat pääsyä paitsi kotijäsenvaltiostaan myös muista jäsenvaltioista peräisin olevien televisio- ja radio-ohjelmien lähetyksiin. Tällaisia käyttäjiä ovat muun muassa unionin kielellisiin vähemmistöihin kuuluvat ja muussa kuin kotijäsenvaltiossaan asuvat unionin kansalaiset. |
| --- | --- |

(2)

Digitaalisten teknologioiden ja internetin kehittyminen on mullistanut televisio- ja radio-ohjelmien levittämisen ja saatavuuden. Yhä useammat käyttäjät haluavat pääsyn sekä suoriin että tilattaviin lähetyksiin hyödyntämällä niin perinteisiä kanavia, kuten satelliitin tai kaapelin välityksellä tapahtuvia lähetyksiä, kuin verkkopalveluja. Omien televisio- ja radio-ohjelmiensa lisäksi lähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot tarjoavatkin yhä enemmän lähetysten oheismateriaalina tarjottavia verkkopalveluja, kuten rinnakkaislähetyspalveluja (simulcasting) ja ns. catch up -palveluja. Edelleenlähetyspalvelujen tarjoajat, jotka yhdistävät televisio- ja radio-ohjelmien lähetyksiä paketeiksi ja tarjoavat niitä muuttamattomina ja lyhentämättöminä käyttäjille samanaikaisesti alkuperäisten lähetysten kanssa, käyttävät useita eri edelleenlähetystekniikoita. Näitä ovat mm. kaapeli, satelliitti, digitaalinen maanpäällinen verkko, matkaviestinverkko tai sisäiseen internetprotokollaan perustuva verkko sekä avoin internet. Lisäksi televisio- ja radio-ohjelmia käyttäjille levittävät tarjoajat saavat ohjelmasignaalit lähetystoimintaa harjoittavilta organisaatioilta eri keinoin, esimerkiksi suoran siirron menetelmällä. Yhä useammat käyttäjät toivovat pääsyä paitsi kotijäsenvaltiostaan myös muista jäsenvaltioista peräisin olevien televisio- ja radio-ohjelmien lähetyksiin. Tällaisia käyttäjiä ovat muun muassa unionin kielellisiin vähemmistöihin kuuluvat ja muussa kuin kotijäsenvaltiossaan asuvat unionin kansalaiset.

| (3) | Lähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot lähettävät päivittäin useiden tuntien ajan televisio- ja radio-ohjelmia. Näissä ohjelmissa on paljon erilaista sisältöä, joka on unionin oikeuden nojalla suojattu tekijänoikeudella tai lähioikeuksilla taikka molemmilla, kuten musiikkiteoksia tai audiovisuaalisia, kirjallisia tai graafisia teoksia. Oikeuksien hankkiminen on monimutkainen prosessi, kun niitä on hankittava useilta oikeudenhaltijoilta ja teosten ja muun suojatun aineiston eri luokkia varten. Oikeudet on usein hankittava lyhyessä ajassa, erityisesti kun kyse on uutisten tai ajankohtaislähetysten kaltaisten ohjelmien valmistelusta. Jotta verkkopalvelut olisivat käytettävissä yli maiden rajojen, lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden on saatava vaaditut oikeudet teosten ja muun suojatun aineiston käyttöön kaikilla asianomaisilla alueilla, mikä hankaloittaa edelleen oikeuksien hankkimista. |
| --- | --- |

(3)

Lähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot lähettävät päivittäin useiden tuntien ajan televisio- ja radio-ohjelmia. Näissä ohjelmissa on paljon erilaista sisältöä, joka on unionin oikeuden nojalla suojattu tekijänoikeudella tai lähioikeuksilla taikka molemmilla, kuten musiikkiteoksia tai audiovisuaalisia, kirjallisia tai graafisia teoksia. Oikeuksien hankkiminen on monimutkainen prosessi, kun niitä on hankittava useilta oikeudenhaltijoilta ja teosten ja muun suojatun aineiston eri luokkia varten. Oikeudet on usein hankittava lyhyessä ajassa, erityisesti kun kyse on uutisten tai ajankohtaislähetysten kaltaisten ohjelmien valmistelusta. Jotta verkkopalvelut olisivat käytettävissä yli maiden rajojen, lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden on saatava vaaditut oikeudet teosten ja muun suojatun aineiston käyttöön kaikilla asianomaisilla alueilla, mikä hankaloittaa edelleen oikeuksien hankkimista.

| (4) | Edelleenlähetyspalvelujen tarjoajilla, jotka tyypillisesti tarjoavat monia ohjelmia, jotka muodostuvat monista erilaisista teoksista ja muusta suojatusta aineistosta, on vain hyvin vähän aikaa tarvittavien lisenssien hankkimiseen, ja niille aiheutuukin merkittävä taakka oikeuksien hankkimisesta. Tekijöiden, tuottajien ja muiden oikeudenhaltijoiden kannalta on olemassa myös vaara, että niiden teoksia tai muuta suojattua aineistoa käytetään ilman lupaa tai asianmukaista korvausta. Teosten ja muun suojatun aineiston edelleenlähettämisestä maksettavat tällaiset korvaukset ovat tärkeitä, jotta voidaan varmistaa monipuolinen sisältötarjonta, mikä on myös kuluttajien edun mukaista. |
| --- | --- |

(4)

Edelleenlähetyspalvelujen tarjoajilla, jotka tyypillisesti tarjoavat monia ohjelmia, jotka muodostuvat monista erilaisista teoksista ja muusta suojatusta aineistosta, on vain hyvin vähän aikaa tarvittavien lisenssien hankkimiseen, ja niille aiheutuukin merkittävä taakka oikeuksien hankkimisesta. Tekijöiden, tuottajien ja muiden oikeudenhaltijoiden kannalta on olemassa myös vaara, että niiden teoksia tai muuta suojattua aineistoa käytetään ilman lupaa tai asianmukaista korvausta. Teosten ja muun suojatun aineiston edelleenlähettämisestä maksettavat tällaiset korvaukset ovat tärkeitä, jotta voidaan varmistaa monipuolinen sisältötarjonta, mikä on myös kuluttajien edun mukaista.

| (5) | Teosten ja muun suojatun aineiston oikeudet on yhdenmukaistettu muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/29/EY (3) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2006/115/EY (4), joissa taataan oikeudenhaltijoiden korkeatasoinen suoja. |
| --- | --- |

(5)

Teosten ja muun suojatun aineiston oikeudet on yhdenmukaistettu muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/29/EY (3) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2006/115/EY (4), joissa taataan oikeudenhaltijoiden korkeatasoinen suoja.

| (6) | Neuvoston direktiivillä 93/83/ETY (5) helpotetaan valtioiden rajat ylittävää satelliittivälitystä ja muista jäsenvaltioista tulevien televisio- ja radio-ohjelmien edelleenlähettämistä kaapeleitse. Direktiivin säännökset lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden lähetyksistä koskevat vain satelliittilähetyksiä, eikä niitä sen vuoksi sovelleta lähetysten oheismateriaalina tarjottaviin verkkopalveluihin. Lisäksi säännökset muista jäsenvaltioista tulevien televisio- ja radio-ohjelmien edelleenlähetyksistä koskevat vain samanaikaisia, muuttamattomia ja lyhentämättömiä kaapeleitse tai mikroaalloilla tehtäviä edelleenlähetyksiä, eivätkä ne kata muiden tekniikoiden välityksellä tehtäviä edelleenlähetyksiä. |
| --- | --- |

(6)

Neuvoston direktiivillä 93/83/ETY (5) helpotetaan valtioiden rajat ylittävää satelliittivälitystä ja muista jäsenvaltioista tulevien televisio- ja radio-ohjelmien edelleenlähettämistä kaapeleitse. Direktiivin säännökset lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden lähetyksistä koskevat vain satelliittilähetyksiä, eikä niitä sen vuoksi sovelleta lähetysten oheismateriaalina tarjottaviin verkkopalveluihin. Lisäksi säännökset muista jäsenvaltioista tulevien televisio- ja radio-ohjelmien edelleenlähetyksistä koskevat vain samanaikaisia, muuttamattomia ja lyhentämättömiä kaapeleitse tai mikroaalloilla tehtäviä edelleenlähetyksiä, eivätkä ne kata muiden tekniikoiden välityksellä tehtäviä edelleenlähetyksiä.

| (7) | Näin ollen lähetysten oheismateriaalina tarjottavien verkkopalvelujen ja muista jäsenvaltioista peräisin olevien televisio- ja radio-ohjelmien edelleenlähetysten tarjoamista maiden rajojen yli olisi helpotettava mukauttamalla kyseisen toiminnan kannalta olennaisten tekijänoikeuden ja lähioikeuksien käyttämistä koskevaa oikeudellista kehystä. Tässä mukauttamisessa olisi otettava huomioon luovan sisällön ja erityisesti audiovisuaalisten teosten rahoitus ja tuotanto. |
| --- | --- |

(7)

Näin ollen lähetysten oheismateriaalina tarjottavien verkkopalvelujen ja muista jäsenvaltioista peräisin olevien televisio- ja radio-ohjelmien edelleenlähetysten tarjoamista maiden rajojen yli olisi helpotettava mukauttamalla kyseisen toiminnan kannalta olennaisten tekijänoikeuden ja lähioikeuksien käyttämistä koskevaa oikeudellista kehystä. Tässä mukauttamisessa olisi otettava huomioon luovan sisällön ja erityisesti audiovisuaalisten teosten rahoitus ja tuotanto.

| (8) | Tämän direktiivin soveltamisalaan olisi kuuluttava verkossa tarjottavat oheispalvelut, joita tarjoaa lähetystoimintaa harjoittava organisaatio, ja joilla on selkeä ja toissijainen suhde lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden lähetyksiin. Näihin palveluihin kuuluvat palvelut, joilla annetaan pääsy televisio- ja radio-ohjelmiin yksinomaan lineaarisella tavalla samanaikaisesti lähetyksen kanssa, ja palvelut, joilla annetaan pääsy televisio- ja radio-ohjelmiin määrätyksi ajaksi siitä, kun lähetystoimintaa harjoittava organisaatio on ne lähettänyt (ns. catch up -palvelut). Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluviin verkossa tarjottaviin oheispalveluihin kuuluvat lisäksi palvelut, joilla annetaan pääsy aineistoon, jolla lähetystoimintaa harjoittavan organisaation televisio- ja radio-ohjelmalähetyksiä monipuolistetaan tai käsitellään muulla tavalla. Tämä voi tarkoittaa esimerkiksi ohjelman sisällön esikatselua, syvällisempää käsittelyä, täydentämistä tai kommentoimista. Tätä direktiiviä olisi sovellettava verkossa tarjottaviin oheispalveluihin, joita lähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot tarjoavat käyttäjille lähetyspalveluun yhdistettyinä. Sitä olisi sovellettava myös verkossa tarjottaviin oheispalveluihin, jotka ovat selkeästi toissijaisia lähetykseen nähden mutta joita käyttäjät voivat käyttää erillään lähetyspalvelusta ilman, että heidän on hankittava lähetyspalveluun käyttöoikeus esimerkiksi tilaamalla. Tämä ei vaikuta lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden vapauteen tarjota tällaisia oheispalveluja verkossa maksutta tai maksua vastaan. Pääsyn antamisen televisio- tai radio-ohjelmiin sisällytettyihin yksittäisiin teoksiin tai muuhun suojattuun aineistoon tai teoksiin tai muuhun suojattuun aineistoon, joka ei liity mihinkään lähetystoimintaa harjoittavan organisaation lähettämään ohjelmaan, kuten palveluihin, jotka antavat pääsyn yksittäisiin musiikkiteoksiin, audiovisuaalisiin teoksiin, musiikkialbumeihin tai -videoihin esimerkiksi tilausvideopalvelujen välityksellä, ei olisi kuuluttava tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluviin palveluihin. |
| --- | --- |

(8)

Tämän direktiivin soveltamisalaan olisi kuuluttava verkossa tarjottavat oheispalvelut, joita tarjoaa lähetystoimintaa harjoittava organisaatio, ja joilla on selkeä ja toissijainen suhde lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden lähetyksiin. Näihin palveluihin kuuluvat palvelut, joilla annetaan pääsy televisio- ja radio-ohjelmiin yksinomaan lineaarisella tavalla samanaikaisesti lähetyksen kanssa, ja palvelut, joilla annetaan pääsy televisio- ja radio-ohjelmiin määrätyksi ajaksi siitä, kun lähetystoimintaa harjoittava organisaatio on ne lähettänyt (ns. catch up -palvelut). Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluviin verkossa tarjottaviin oheispalveluihin kuuluvat lisäksi palvelut, joilla annetaan pääsy aineistoon, jolla lähetystoimintaa harjoittavan organisaation televisio- ja radio-ohjelmalähetyksiä monipuolistetaan tai käsitellään muulla tavalla. Tämä voi tarkoittaa esimerkiksi ohjelman sisällön esikatselua, syvällisempää käsittelyä, täydentämistä tai kommentoimista. Tätä direktiiviä olisi sovellettava verkossa tarjottaviin oheispalveluihin, joita lähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot tarjoavat käyttäjille lähetyspalveluun yhdistettyinä. Sitä olisi sovellettava myös verkossa tarjottaviin oheispalveluihin, jotka ovat selkeästi toissijaisia lähetykseen nähden mutta joita käyttäjät voivat käyttää erillään lähetyspalvelusta ilman, että heidän on hankittava lähetyspalveluun käyttöoikeus esimerkiksi tilaamalla. Tämä ei vaikuta lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden vapauteen tarjota tällaisia oheispalveluja verkossa maksutta tai maksua vastaan. Pääsyn antamisen televisio- tai radio-ohjelmiin sisällytettyihin yksittäisiin teoksiin tai muuhun suojattuun aineistoon tai teoksiin tai muuhun suojattuun aineistoon, joka ei liity mihinkään lähetystoimintaa harjoittavan organisaation lähettämään ohjelmaan, kuten palveluihin, jotka antavat pääsyn yksittäisiin musiikkiteoksiin, audiovisuaalisiin teoksiin, musiikkialbumeihin tai -videoihin esimerkiksi tilausvideopalvelujen välityksellä, ei olisi kuuluttava tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluviin palveluihin.

| (9) | Jotta voidaan helpottaa oikeuksien hankkimista verkossa tarjottavien oheispalvelujen tarjoamiseksi maiden rajojen yli, on tarpeen vahvistaa alkuperämaan periaate tekijänoikeuden ja lähioikeuksien sellaisia käyttötapauksia varten, jotka tapahtuvat verkossa tarjottavien oheispalvelujen tarjoamisen, saamisen tai käyttämisen aikana. Tähän periaatteeseen olisi sisällyttävä kaikkien niiden oikeuksien hankkiminen, joita lähetystoimintaa harjoittava organisaatio tarvitsee voidakseen välittää yleisölle tai saattaa yleisön saataville ohjelmiaan tarjotessaan oheispalveluja verkossa, mukaan lukien ohjelmissa käytettyjen teosten tai muun suojatun aineiston mahdollisten tekijänoikeuden ja lähioikeuksien, esimerkiksi äänitteiden tai esitysten oikeuksien, hankkiminen. Alkuperämaan periaatetta olisi sovellettava yksinomaan oikeudenhaltijoiden tai oikeudenhaltijoita edustavien tahojen, kuten yhteishallinnointiorganisaatioiden ja lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden väliseen suhteeseen ja vain verkossa tarjottavan oheispalvelun tarjoamista, saamista tai käyttöä varten. Alkuperämaan periaatetta ei pitäisi soveltaa mihinkään myöhempään teosten tai muun suojatun aineiston langalliseen tai langattomaan yleisölle välittämiseen tai mihinkään myöhempään teosten tai muun suojatun aineiston langalliseen tai langattomaan yleisön saataviin saattamiseen siten, että yleisöön kuuluvilla henkilöillä on mahdollisuus saada ne saataviinsa itse valitsemastaan paikasta ja itse valitsemanaan aikana, tai mihinkään myöhempään kappaleen valmistamiseen verkossa tarjottavaan oheispalveluun sisältyvästä teoksesta tai muusta suojatusta aineistosta. |
| --- | --- |

(9)

Jotta voidaan helpottaa oikeuksien hankkimista verkossa tarjottavien oheispalvelujen tarjoamiseksi maiden rajojen yli, on tarpeen vahvistaa alkuperämaan periaate tekijänoikeuden ja lähioikeuksien sellaisia käyttötapauksia varten, jotka tapahtuvat verkossa tarjottavien oheispalvelujen tarjoamisen, saamisen tai käyttämisen aikana. Tähän periaatteeseen olisi sisällyttävä kaikkien niiden oikeuksien hankkiminen, joita lähetystoimintaa harjoittava organisaatio tarvitsee voidakseen välittää yleisölle tai saattaa yleisön saataville ohjelmiaan tarjotessaan oheispalveluja verkossa, mukaan lukien ohjelmissa käytettyjen teosten tai muun suojatun aineiston mahdollisten tekijänoikeuden ja lähioikeuksien, esimerkiksi äänitteiden tai esitysten oikeuksien, hankkiminen. Alkuperämaan periaatetta olisi sovellettava yksinomaan oikeudenhaltijoiden tai oikeudenhaltijoita edustavien tahojen, kuten yhteishallinnointiorganisaatioiden ja lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden väliseen suhteeseen ja vain verkossa tarjottavan oheispalvelun tarjoamista, saamista tai käyttöä varten. Alkuperämaan periaatetta ei pitäisi soveltaa mihinkään myöhempään teosten tai muun suojatun aineiston langalliseen tai langattomaan yleisölle välittämiseen tai mihinkään myöhempään teosten tai muun suojatun aineiston langalliseen tai langattomaan yleisön saataviin saattamiseen siten, että yleisöön kuuluvilla henkilöillä on mahdollisuus saada ne saataviinsa itse valitsemastaan paikasta ja itse valitsemanaan aikana, tai mihinkään myöhempään kappaleen valmistamiseen verkossa tarjottavaan oheispalveluun sisältyvästä teoksesta tai muusta suojatusta aineistosta.

| (10) | Kun otetaan huomioon, että tiettyjen audiovisuaalisten teosten rahoitus- ja lisensointimekanismit perustuvat usein alueelliseen yksinoikeuslisensointiin, tässä direktiivissä säädetyn alkuperämaan periaatteen soveltaminen on televisio-ohjelmien osalta syytä rajoittaa tiettyihin ohjelmatyyppeihin. Näihin ohjelmatyyppeihin olisi kuuluttava uutis- ja ajankohtaisohjelmat sekä lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden kokonaan rahoittamat omat tuotannot, mukaan lukien tapaukset, joissa lähetystoimintaa harjoittavan organisaation omiin tuotantoihinsa käyttämät varat ovat peräisin julkisista varoista. Tässä direktiivissä lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden omien tuotantojen olisi katsottava tarkoittavan lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden omia resurssejaan käyttäen toteuttamia tuotantoja, pois lukien tuotannot, jotka lähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot tilaavat lähetystoimintaa harjoittavista organisaatioista riippumattomilta tuottajilta, ja yhteistuotannot. Samasta syystä tässä direktiivissä säädettyä alkuperämaan periaatetta ei pitäisi soveltaa urheilutapahtumien televisiolähetyksiin. Alkuperämaan periaatetta olisi sovellettava ainoastaan, kun lähetystoimintaa harjoittava organisaatio käyttää ohjelmia omissa oheispalveluissaan verkossa. Sitä ei pitäisi soveltaa lähetystoimintaa harjoittavan organisaation omien tuotantojen lisensointiin kolmansille osapuolille, mukaan lukien muut lähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot. Alkuperämaan periaatteen ei pitäisi vaikuttaa oikeudenhaltijoiden ja lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden vapauteen sopia näiden oikeuksien käyttöä koskevista rajoituksista, myös alueellisista rajoituksista, kunhan noudatetaan unionin oikeutta. |
| --- | --- |

(10)

Kun otetaan huomioon, että tiettyjen audiovisuaalisten teosten rahoitus- ja lisensointimekanismit perustuvat usein alueelliseen yksinoikeuslisensointiin, tässä direktiivissä säädetyn alkuperämaan periaatteen soveltaminen on televisio-ohjelmien osalta syytä rajoittaa tiettyihin ohjelmatyyppeihin. Näihin ohjelmatyyppeihin olisi kuuluttava uutis- ja ajankohtaisohjelmat sekä lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden kokonaan rahoittamat omat tuotannot, mukaan lukien tapaukset, joissa lähetystoimintaa harjoittavan organisaation omiin tuotantoihinsa käyttämät varat ovat peräisin julkisista varoista. Tässä direktiivissä lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden omien tuotantojen olisi katsottava tarkoittavan lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden omia resurssejaan käyttäen toteuttamia tuotantoja, pois lukien tuotannot, jotka lähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot tilaavat lähetystoimintaa harjoittavista organisaatioista riippumattomilta tuottajilta, ja yhteistuotannot. Samasta syystä tässä direktiivissä säädettyä alkuperämaan periaatetta ei pitäisi soveltaa urheilutapahtumien televisiolähetyksiin. Alkuperämaan periaatetta olisi sovellettava ainoastaan, kun lähetystoimintaa harjoittava organisaatio käyttää ohjelmia omissa oheispalveluissaan verkossa. Sitä ei pitäisi soveltaa lähetystoimintaa harjoittavan organisaation omien tuotantojen lisensointiin kolmansille osapuolille, mukaan lukien muut lähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot. Alkuperämaan periaatteen ei pitäisi vaikuttaa oikeudenhaltijoiden ja lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden vapauteen sopia näiden oikeuksien käyttöä koskevista rajoituksista, myös alueellisista rajoituksista, kunhan noudatetaan unionin oikeutta.

| (11) | Tässä direktiivissä säädetyn alkuperämaan periaatteen ei olisi aiheutettava lähetystoimintaa harjoittaville organisaatioille velvollisuutta välittää tai saattaa yleisön saataville ohjelmia oheispalveluissaan verkossa tai tarjoamaan tällaisia oheispalveluja verkossa muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa niiden päätoimipaikka sijaitsee. |
| --- | --- |

(11)

Tässä direktiivissä säädetyn alkuperämaan periaatteen ei olisi aiheutettava lähetystoimintaa harjoittaville organisaatioille velvollisuutta välittää tai saattaa yleisön saataville ohjelmia oheispalveluissaan verkossa tai tarjoamaan tällaisia oheispalveluja verkossa muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa niiden päätoimipaikka sijaitsee.

| (12) | Koska verkossa tarjottavan oheispalvelun tarjoamisen, saamisen tai käytön katsotaan tämän direktiivin nojalla tapahtuvan vain siinä jäsenvaltiossa, jossa lähetystoimintaa harjoittavan organisaation päätoimipaikka sijaitsee, mutta palveluja voidaan tosiasiassa tarjota maiden rajojen yli muihin jäsenvaltioihin, on tarpeen varmistaa, että oikeuksista maksettavaa korvausta määritettäessä osapuolet ottavat huomioon kaikki verkossa tarjottavan oheispalvelun muuttujat, kuten palvelun ominaisuudet, mukaan lukien ajan, jonka palveluun sisältyvät ohjelmat ovat saatavissa verkossa, yleisön, mukaan lukien yleisön lähetystoimintaa harjoittavan organisaation päätoimipaikkana olevassa jäsenvaltiossa ja muissa jäsenvaltioissa, joissa palveluun päästään ja sitä käytetään, ja saatavissa olevat kieliversiot. Alkuperämaan periaatteen soveltamisalaan kuuluvista oikeuksista maksettavan korvauksen määrän laskemiseksi olisi kuitenkin edelleen voitava käyttää erityisiä menetelmiä, kuten lähetystoimintaa harjoittavan organisaation verkkopalvelusta saamiin tuloihin perustuvia menetelmiä, joita erityisesti radiolähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot käyttävät. |
| --- | --- |

(12)

Koska verkossa tarjottavan oheispalvelun tarjoamisen, saamisen tai käytön katsotaan tämän direktiivin nojalla tapahtuvan vain siinä jäsenvaltiossa, jossa lähetystoimintaa harjoittavan organisaation päätoimipaikka sijaitsee, mutta palveluja voidaan tosiasiassa tarjota maiden rajojen yli muihin jäsenvaltioihin, on tarpeen varmistaa, että oikeuksista maksettavaa korvausta määritettäessä osapuolet ottavat huomioon kaikki verkossa tarjottavan oheispalvelun muuttujat, kuten palvelun ominaisuudet, mukaan lukien ajan, jonka palveluun sisältyvät ohjelmat ovat saatavissa verkossa, yleisön, mukaan lukien yleisön lähetystoimintaa harjoittavan organisaation päätoimipaikkana olevassa jäsenvaltiossa ja muissa jäsenvaltioissa, joissa palveluun päästään ja sitä käytetään, ja saatavissa olevat kieliversiot. Alkuperämaan periaatteen soveltamisalaan kuuluvista oikeuksista maksettavan korvauksen määrän laskemiseksi olisi kuitenkin edelleen voitava käyttää erityisiä menetelmiä, kuten lähetystoimintaa harjoittavan organisaation verkkopalvelusta saamiin tuloihin perustuvia menetelmiä, joita erityisesti radiolähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot käyttävät.

| (13) | Sopimusvapauden periaatteen vuoksi on edelleen mahdollista rajoittaa niiden oikeuksien hyödyntämistä, joihin tässä direktiivissä säädetty alkuperämaan periaate vaikuttaa, edellyttäen kuitenkin, että tällainen rajoittaminen tapahtuu unionin oikeuden mukaisesti. |
| --- | --- |

(13)

Sopimusvapauden periaatteen vuoksi on edelleen mahdollista rajoittaa niiden oikeuksien hyödyntämistä, joihin tässä direktiivissä säädetty alkuperämaan periaate vaikuttaa, edellyttäen kuitenkin, että tällainen rajoittaminen tapahtuu unionin oikeuden mukaisesti.

| (14) | Edelleenlähetyspalvelujen tarjoajat voivat käyttää eri tekniikoita tarjotessaan yleisön vastaanotettavaksi toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevaa televisio- tai radio-ohjelmaa muuttamattomana ja lyhentämättömänä samanaikaisesti alkuperäisen lähetyksen kanssa. Edelleenlähetyspalvelujen tarjoajat voivat saada ohjelmasignaalit lähetystoimintaa harjoittavilta organisaatioilta, jotka itse lähettävät nämä yleisölle, eri keinoin, esimerkiksi kaappaamalla lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden lähettämiä signaaleja tai vastaanottamalla signaaleja suoraan niiltä suoran siirron menetelmällä. Tällaisten tarjoajien palveluja voidaan tarjota satelliitin, digitaalisen maanpäällisen verkon, matkaviestinverkon tai sisäiseen internetprotokollaan perustuvan verkon ja vastaavien verkkojen sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/2120 (6) mukaisen internetyhteyspalvelun välityksellä. Näitä tekniikoita edelleenlähetyksiinsä käyttävien edelleenlähetyspalvelujen tarjoajien olisi sen vuoksi kuuluttava tämän direktiivin soveltamisalaan ja hyödyttävä käyttöön otettavasta oikeuksien pakollisen kollektiivisen hallinnoinnin järjestelmästä. Jotta voidaan varmistaa, että on olemassa riittävät suojatoimet teosten ja muun suojatun aineiston luvattomalta käytöltä, mikä on erityisen tärkeää maksullisten palvelujen tapauksessa, edelleenlähetyspalvelut, joita tarjotaan internetyhteyspalvelun välityksellä, olisi sisällytettävä tämän direktiivin soveltamisalaan ainoastaan silloin, kun kyseiset edelleenlähetyspalvelut tarjotaan ympäristössä, jossa edelleenlähetykset ovat ainoastaan luvan saaneiden käyttäjien käytettävissä ja sisällön suojaustaso on verrattavissa hallinnoitujen verkkojen, joiden sisältö on koodattu, esimerkiksi kaapeliverkon tai sisäiseen internetprotokollaan perustuvan verkon, kautta lähetetyn sisällön suojaustasoon. Näiden vaatimusten olisi oltava toteutettavissa ja soveltuvia. |
| --- | --- |

(14)

Edelleenlähetyspalvelujen tarjoajat voivat käyttää eri tekniikoita tarjotessaan yleisön vastaanotettavaksi toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevaa televisio- tai radio-ohjelmaa muuttamattomana ja lyhentämättömänä samanaikaisesti alkuperäisen lähetyksen kanssa. Edelleenlähetyspalvelujen tarjoajat voivat saada ohjelmasignaalit lähetystoimintaa harjoittavilta organisaatioilta, jotka itse lähettävät nämä yleisölle, eri keinoin, esimerkiksi kaappaamalla lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden lähettämiä signaaleja tai vastaanottamalla signaaleja suoraan niiltä suoran siirron menetelmällä. Tällaisten tarjoajien palveluja voidaan tarjota satelliitin, digitaalisen maanpäällisen verkon, matkaviestinverkon tai sisäiseen internetprotokollaan perustuvan verkon ja vastaavien verkkojen sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/2120 (6) mukaisen internetyhteyspalvelun välityksellä. Näitä tekniikoita edelleenlähetyksiinsä käyttävien edelleenlähetyspalvelujen tarjoajien olisi sen vuoksi kuuluttava tämän direktiivin soveltamisalaan ja hyödyttävä käyttöön otettavasta oikeuksien pakollisen kollektiivisen hallinnoinnin järjestelmästä. Jotta voidaan varmistaa, että on olemassa riittävät suojatoimet teosten ja muun suojatun aineiston luvattomalta käytöltä, mikä on erityisen tärkeää maksullisten palvelujen tapauksessa, edelleenlähetyspalvelut, joita tarjotaan internetyhteyspalvelun välityksellä, olisi sisällytettävä tämän direktiivin soveltamisalaan ainoastaan silloin, kun kyseiset edelleenlähetyspalvelut tarjotaan ympäristössä, jossa edelleenlähetykset ovat ainoastaan luvan saaneiden käyttäjien käytettävissä ja sisällön suojaustaso on verrattavissa hallinnoitujen verkkojen, joiden sisältö on koodattu, esimerkiksi kaapeliverkon tai sisäiseen internetprotokollaan perustuvan verkon, kautta lähetetyn sisällön suojaustasoon. Näiden vaatimusten olisi oltava toteutettavissa ja soveltuvia.

| (15) | Televisio- ja radio-ohjelmien alkuperäisten lähetysten edelleenlähettämiseksi edelleenlähetyspalvelujen tarjoajien on saatava lupa oikeudenhaltijoilta, joilla on yksinoikeus teosten tai muun suojatun aineiston yleisölle välittämiseen. Oikeusvarmuuden takaamiseksi edelleenlähetyspalvelujen tarjoajille ja eroavaisuuksien poistamiseksi mainittuja edelleenlähetyspalveluja koskevasta kansallisesta lainsäädännöstä olisi sovellettava direktiivissä 93/83/ETY vahvistettuja, kaapeleitse tapahtuvan edelleenlähetyksen sääntöjä vastaavia sääntöjä. Kyseisen direktiivin mukaisiin sääntöihin sisältyy velvoite edelleenlähetyspalvelun tarjoajan hakeman luvan antamisesta tai sen epäämisestä yhteishallinnointiorganisaation välityksellä. Näiden sääntöjen mukaan itse oikeus myöntää tai evätä lupa säilyy ennallaan, ja ainoastaan kyseisen oikeuden käyttämistä säännellään tietyiltä osin. Oikeudenhaltijoiden olisi saatava asianmukainen korvaus teostensa tai muun suojatun aineiston edelleenlähettämisestä. Kohtuullisten lisensointiehtojen, myös lisenssimaksun, määrittämiseksi edelleenlähettämiselle Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/26/EU (7) mukaisesti olisi otettava huomioon muun muassa oikeuksien käytön taloudellinen arvo liiketoiminnassa, mukaan lukien edelleenlähetystavalle osoitettu arvo. Tämän ei olisi vaikutettava direktiivin 2006/115/EY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun, kaupallisessa tarkoituksessa julkaistujen äänitteiden esittäjille ja äänitteiden tuottajille maksettavaa kohtuullista kertakorvausta yleisölle välittämisestä koskevan oikeuden kollektiiviseen hallinnointiin eikä direktiivin 2014/26/EU soveltamiseen erityisesti niiden kyseisen direktiivin säännösten osalta, jotka koskevat oikeudenhaltijoiden oikeutta valita yhteishallinnointiorganisaatio. |
| --- | --- |

(15)

Televisio- ja radio-ohjelmien alkuperäisten lähetysten edelleenlähettämiseksi edelleenlähetyspalvelujen tarjoajien on saatava lupa oikeudenhaltijoilta, joilla on yksinoikeus teosten tai muun suojatun aineiston yleisölle välittämiseen. Oikeusvarmuuden takaamiseksi edelleenlähetyspalvelujen tarjoajille ja eroavaisuuksien poistamiseksi mainittuja edelleenlähetyspalveluja koskevasta kansallisesta lainsäädännöstä olisi sovellettava direktiivissä 93/83/ETY vahvistettuja, kaapeleitse tapahtuvan edelleenlähetyksen sääntöjä vastaavia sääntöjä. Kyseisen direktiivin mukaisiin sääntöihin sisältyy velvoite edelleenlähetyspalvelun tarjoajan hakeman luvan antamisesta tai sen epäämisestä yhteishallinnointiorganisaation välityksellä. Näiden sääntöjen mukaan itse oikeus myöntää tai evätä lupa säilyy ennallaan, ja ainoastaan kyseisen oikeuden käyttämistä säännellään tietyiltä osin. Oikeudenhaltijoiden olisi saatava asianmukainen korvaus teostensa tai muun suojatun aineiston edelleenlähettämisestä. Kohtuullisten lisensointiehtojen, myös lisenssimaksun, määrittämiseksi edelleenlähettämiselle Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/26/EU (7) mukaisesti olisi otettava huomioon muun muassa oikeuksien käytön taloudellinen arvo liiketoiminnassa, mukaan lukien edelleenlähetystavalle osoitettu arvo. Tämän ei olisi vaikutettava direktiivin 2006/115/EY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun, kaupallisessa tarkoituksessa julkaistujen äänitteiden esittäjille ja äänitteiden tuottajille maksettavaa kohtuullista kertakorvausta yleisölle välittämisestä koskevan oikeuden kollektiiviseen hallinnointiin eikä direktiivin 2014/26/EU soveltamiseen erityisesti niiden kyseisen direktiivin säännösten osalta, jotka koskevat oikeudenhaltijoiden oikeutta valita yhteishallinnointiorganisaatio.

| (16) | Tässä direktiivissä olisi ulotettava sopimusten tekeminen yhteishallinnointiorganisaation ja edelleenlähetyspalvelujen tarjoajien välillä oikeuksista, jotka tämän direktiivin mukaisesti kuuluvat pakollisen kollektiivisen hallinnoinnin piiriin, koskemaan myös niiden oikeudenhaltijoiden oikeuksia, jotka eivät kuulu kyseiseen yhteishallinnointiorganisaatioon, siten, ettei oikeudenhaltijoilla ole mahdollisuutta sulkea teoksiaan tai muuta suojattua aineistoa tämän mekanismin soveltamisen ulkopuolelle. Tapauksissa, joissa useampi kuin yksi yhteishallinnointiorganisaatio hallinnoi tähän lajiin kuuluvia oikeuksia alueellaan, sen jäsenvaltion, jonka alueella edelleenlähetyspalvelujen tarjoaja haluaa hankkia oikeudet edelleenlähettämiseen, olisi määritettävä, mikä yhteishallinnointiorganisaatio on oikeutettu tai mitkä yhteishallinnointiorganisaatiot ovat oikeutettuja myöntämään tai epäämään edelleenlähetysluvan. |
| --- | --- |

(16)

Tässä direktiivissä olisi ulotettava sopimusten tekeminen yhteishallinnointiorganisaation ja edelleenlähetyspalvelujen tarjoajien välillä oikeuksista, jotka tämän direktiivin mukaisesti kuuluvat pakollisen kollektiivisen hallinnoinnin piiriin, koskemaan myös niiden oikeudenhaltijoiden oikeuksia, jotka eivät kuulu kyseiseen yhteishallinnointiorganisaatioon, siten, ettei oikeudenhaltijoilla ole mahdollisuutta sulkea teoksiaan tai muuta suojattua aineistoa tämän mekanismin soveltamisen ulkopuolelle. Tapauksissa, joissa useampi kuin yksi yhteishallinnointiorganisaatio hallinnoi tähän lajiin kuuluvia oikeuksia alueellaan, sen jäsenvaltion, jonka alueella edelleenlähetyspalvelujen tarjoaja haluaa hankkia oikeudet edelleenlähettämiseen, olisi määritettävä, mikä yhteishallinnointiorganisaatio on oikeutettu tai mitkä yhteishallinnointiorganisaatiot ovat oikeutettuja myöntämään tai epäämään edelleenlähetysluvan.

| (17) | Lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden oikeuksiin omiin lähetyksiinsä, oikeudet ohjelmien sisältöön mukaan lukien, ei olisi sovellettava edelleenlähetyksiin sovellettavien oikeuksien pakollista kollektiivista hallinnointia. Edelleenlähetyspalvelujen tarjoajilla ja lähetystoimintaa harjoittavilla organisaatioilla on yleensä pysyvä liikesuhde, joten edelleenlähetyspalvelujen tarjoavat tietävät, mistä lähetystoimintaa harjoittavasta organisaatiosta on kyse. Näiden tarjoajien on siten verrattain helppoa selvittää oikeudet lähetystoimintaa harjoittavan organisaation kanssa. Hankkiessaan tarvittavat lisenssit lähetystoimintaa harjoittavilta organisaatioilta edelleenlähetyspalvelujen tarjoajat pääsevät näin ollen vähemmällä kuin hankkiessaan lisenssejä televisio- ja radio-ohjelmien edelleenlähettämiensä teosten ja muun suojatun aineiston oikeudenhaltijoilta. Lisensointiprosessia ei siksi ole tarpeen yksinkertaistaa lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden hallussa olevien oikeuksien osalta. On kuitenkin tarpeen varmistaa, että lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden ja edelleenlähetyspalvelujen tarjoajien väliset neuvottelut tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien edelleenlähetysoikeuksien lisensoinnista käydään aina vilpittömässä mielessä. Direktiivissä 2014/26/EU on vahvistettu vastaavat säännöt, joita sovelletaan yhteishallinnointiorganisaatioihin. |
| --- | --- |

(17)

Lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden oikeuksiin omiin lähetyksiinsä, oikeudet ohjelmien sisältöön mukaan lukien, ei olisi sovellettava edelleenlähetyksiin sovellettavien oikeuksien pakollista kollektiivista hallinnointia. Edelleenlähetyspalvelujen tarjoajilla ja lähetystoimintaa harjoittavilla organisaatioilla on yleensä pysyvä liikesuhde, joten edelleenlähetyspalvelujen tarjoavat tietävät, mistä lähetystoimintaa harjoittavasta organisaatiosta on kyse. Näiden tarjoajien on siten verrattain helppoa selvittää oikeudet lähetystoimintaa harjoittavan organisaation kanssa. Hankkiessaan tarvittavat lisenssit lähetystoimintaa harjoittavilta organisaatioilta edelleenlähetyspalvelujen tarjoajat pääsevät näin ollen vähemmällä kuin hankkiessaan lisenssejä televisio- ja radio-ohjelmien edelleenlähettämiensä teosten ja muun suojatun aineiston oikeudenhaltijoilta. Lisensointiprosessia ei siksi ole tarpeen yksinkertaistaa lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden hallussa olevien oikeuksien osalta. On kuitenkin tarpeen varmistaa, että lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden ja edelleenlähetyspalvelujen tarjoajien väliset neuvottelut tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien edelleenlähetysoikeuksien lisensoinnista käydään aina vilpittömässä mielessä. Direktiivissä 2014/26/EU on vahvistettu vastaavat säännöt, joita sovelletaan yhteishallinnointiorganisaatioihin.

| (18) | Tässä direktiivissä vahvistetuilla säännöillä, jotka koskevat lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden oikeuksia niiden omien lähetysten edelleenlähetykseen, ei pitäisi rajoittaa oikeudenhaltijoiden mahdollisuutta luovuttaa oikeutensa joko lähetystoimintaa harjoittavalle organisaatiolle tai yhteishallinnointiorganisaatiolle ja siten saada suoraan osuus edelleenlähetyspalvelun tarjoajan maksamasta korvauksesta. |
| --- | --- |

(18)

Tässä direktiivissä vahvistetuilla säännöillä, jotka koskevat lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden oikeuksia niiden omien lähetysten edelleenlähetykseen, ei pitäisi rajoittaa oikeudenhaltijoiden mahdollisuutta luovuttaa oikeutensa joko lähetystoimintaa harjoittavalle organisaatiolle tai yhteishallinnointiorganisaatiolle ja siten saada suoraan osuus edelleenlähetyspalvelun tarjoajan maksamasta korvauksesta.

| (19) | Jäsenvaltioiden olisi voitava soveltaa tässä direktiivissä ja direktiivissä 93/83/ETY vahvistettuja edelleenlähetystä koskevia sääntöjä tilanteisiin, joissa alkuperäinen lähetys ja edelleenlähetys tapahtuvat molemmat niiden alueella. |
| --- | --- |

(19)

Jäsenvaltioiden olisi voitava soveltaa tässä direktiivissä ja direktiivissä 93/83/ETY vahvistettuja edelleenlähetystä koskevia sääntöjä tilanteisiin, joissa alkuperäinen lähetys ja edelleenlähetys tapahtuvat molemmat niiden alueella.

| (20) | Oikeusvarmuuden takaamiseksi ja oikeudenhaltijoiden korkeatasoisen suojan ylläpitämiseksi on syytä säätää, että kun lähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot lähettävät ohjelmasignaalinsa suoran toiston menetelmällä ainoastaan signaalien jakelijoille, ilman että lähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot lähettävät ohjelmansa suoraan myös yleisölle, ja kun signaalien jakelijat lähettävät ohjelmasignaalit käyttäjilleen ohjelmien katsomista tai kuuntelemista varten, katsotaan, että kyseessä on yksi ja sama yleisölle välittäminen, johon sekä lähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot että signaalien jakelijat osallistuvat omilla osuuksillaan. Lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden ja signaalien jakelijoiden olisi sen vuoksi saatava oikeudenhaltijoilta lupa omiin osuuksiinsa tässä yhdessä ja samassa yleisölle välittämisessä. Lähetystoimintaa harjoittavan organisaation ja signaalien jakelijan osallistuminen yhteen ja samaan yleisölle välittämiseen ei saisi johtaa lähetystoimintaa harjoittavan organisaation ja signaalien jakelijan yhteisvastuuseen tästä yleisölle välittämisestä. Jäsenvaltioiden olisi jatkossakin voitava vahvistaa kansallisella tasolla järjestelyt tällaisen yhtä ja samaa yleisölle välittämistä koskevan luvan saamiselle, myös kyseisille oikeudenhaltijoille maksettavat asiaan kuuluvat maksut, ja säännöissä olisi otettava huomioon, miten lähetystoimintaa harjoittava organisaatio ja signaalien jakelija hyödyntävät yhteen ja samaan yleisölle välittämiseen liittyviä teoksia ja muuta suojattua aineistoa. Signaalien jakelijoille aiheutuu edelleenlähetyspalvelujen tarjoajien tapaan merkittävä rasite oikeuksien hankkimisesta, lukuun ottamatta lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden hallussa olevia oikeuksia. Jäsenvaltioiden olisi näin ollen voitava säätää, että signaalien jakelijat hyötyvät niiden lähetyksiä koskevien oikeuksien pakollisen kollektiivisen hallinnoinnin järjestelmästä samaan tapaan ja samassa laajuudessa kuin direktiivin 93/83/ETY ja tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat edelleenlähetysten edelleenlähetyspalvelujen tarjoajat. Jos signaalien jakelijat ainoastaan tarjoavat lähetystoimintaa harjoittaville organisaatioille Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä tarkoitetun ”teknisen tavan” kyseisen lähetyksen vastaanoton varmistamiseksi tai parantamiseksi, signaalien jakelijoiden ei pitäisi katsoa osallistuvan yleisölle välittämiseen. |
| --- | --- |

(20)

Oikeusvarmuuden takaamiseksi ja oikeudenhaltijoiden korkeatasoisen suojan ylläpitämiseksi on syytä säätää, että kun lähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot lähettävät ohjelmasignaalinsa suoran toiston menetelmällä ainoastaan signaalien jakelijoille, ilman että lähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot lähettävät ohjelmansa suoraan myös yleisölle, ja kun signaalien jakelijat lähettävät ohjelmasignaalit käyttäjilleen ohjelmien katsomista tai kuuntelemista varten, katsotaan, että kyseessä on yksi ja sama yleisölle välittäminen, johon sekä lähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot että signaalien jakelijat osallistuvat omilla osuuksillaan. Lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden ja signaalien jakelijoiden olisi sen vuoksi saatava oikeudenhaltijoilta lupa omiin osuuksiinsa tässä yhdessä ja samassa yleisölle välittämisessä. Lähetystoimintaa harjoittavan organisaation ja signaalien jakelijan osallistuminen yhteen ja samaan yleisölle välittämiseen ei saisi johtaa lähetystoimintaa harjoittavan organisaation ja signaalien jakelijan yhteisvastuuseen tästä yleisölle välittämisestä. Jäsenvaltioiden olisi jatkossakin voitava vahvistaa kansallisella tasolla järjestelyt tällaisen yhtä ja samaa yleisölle välittämistä koskevan luvan saamiselle, myös kyseisille oikeudenhaltijoille maksettavat asiaan kuuluvat maksut, ja säännöissä olisi otettava huomioon, miten lähetystoimintaa harjoittava organisaatio ja signaalien jakelija hyödyntävät yhteen ja samaan yleisölle välittämiseen liittyviä teoksia ja muuta suojattua aineistoa. Signaalien jakelijoille aiheutuu edelleenlähetyspalvelujen tarjoajien tapaan merkittävä rasite oikeuksien hankkimisesta, lukuun ottamatta lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden hallussa olevia oikeuksia. Jäsenvaltioiden olisi näin ollen voitava säätää, että signaalien jakelijat hyötyvät niiden lähetyksiä koskevien oikeuksien pakollisen kollektiivisen hallinnoinnin järjestelmästä samaan tapaan ja samassa laajuudessa kuin direktiivin 93/83/ETY ja tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat edelleenlähetysten edelleenlähetyspalvelujen tarjoajat. Jos signaalien jakelijat ainoastaan tarjoavat lähetystoimintaa harjoittaville organisaatioille Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä tarkoitetun ”teknisen tavan” kyseisen lähetyksen vastaanoton varmistamiseksi tai parantamiseksi, signaalien jakelijoiden ei pitäisi katsoa osallistuvan yleisölle välittämiseen.

| (21) | Kun lähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot lähettävät ohjelmasignaalinsa suoraan yleisölle ja näin toteuttavat alkuperäisen välittämisen ja samanaikaisesti myös siirtävät signaalit toisille organisaatioille suoran siirron menetelmällä esimerkiksi varmistaakseen signaalien laadun edelleenlähetystä varten, näiden muiden organisaatioiden toteuttamat lähetykset katsotaan yleisölle välittämiseksi, joka on erillinen lähetystoimintaa harjoittavan organisaation toteuttamasta välittämisestä. Näissä tilanteissa olisi sovellettava tässä direktiivissä ja direktiivissä 93/83/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vahvistettuja edelleenlähetystä koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

(21)

Kun lähetystoimintaa harjoittavat organisaatiot lähettävät ohjelmasignaalinsa suoraan yleisölle ja näin toteuttavat alkuperäisen välittämisen ja samanaikaisesti myös siirtävät signaalit toisille organisaatioille suoran siirron menetelmällä esimerkiksi varmistaakseen signaalien laadun edelleenlähetystä varten, näiden muiden organisaatioiden toteuttamat lähetykset katsotaan yleisölle välittämiseksi, joka on erillinen lähetystoimintaa harjoittavan organisaation toteuttamasta välittämisestä. Näissä tilanteissa olisi sovellettava tässä direktiivissä ja direktiivissä 93/83/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vahvistettuja edelleenlähetystä koskevia sääntöjä.

| (22) | Jotta voidaan varmistaa oikeuksien tehokas kollektiivinen hallinnointi ja tällä direktiivillä käyttöön otetun pakollisen kollektiivisen hallinnoinnin järjestelmän kautta kerättyjen tulojen oikea jakautuminen, on tärkeää, että yhteishallinnointiorganisaatiot pitävät asianmukaisesti kirjaa jäsenistä, lisensseistä sekä teosten ja muun suojatun aineiston käytöstä direktiivissä 2014/26/EU vahvistettujen avoimuutta koskevien vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(22)

Jotta voidaan varmistaa oikeuksien tehokas kollektiivinen hallinnointi ja tällä direktiivillä käyttöön otetun pakollisen kollektiivisen hallinnoinnin järjestelmän kautta kerättyjen tulojen oikea jakautuminen, on tärkeää, että yhteishallinnointiorganisaatiot pitävät asianmukaisesti kirjaa jäsenistä, lisensseistä sekä teosten ja muun suojatun aineiston käytöstä direktiivissä 2014/26/EU vahvistettujen avoimuutta koskevien vaatimusten mukaisesti.

| (23) | Sen estämiseksi, että alkuperämaan periaatetta kierrettäisiin verkossa tarjottavan oheispalvelun ja sen saamisen tai käytön kannalta merkityksellisten tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevien voimassa olevien sopimusten kestoaikaa pidentämällä, alkuperämaan periaatetta olisi sovellettava myös voimassa oleviin sopimuksiin mutta kuitenkin noudattaen siirtymäaikaa. Kyseisenä siirtymäaikana periaatetta ei pitäisi soveltaa kyseisiin voimassa oleviin sopimuksiin, jolloin jää aikaa niiden mukauttamiseksi tarvittaessa tähän direktiiviin. Lisäksi on tarpeen säätää siirtymäajasta, jotta lähetystoiminnan harjoittajat, signaalien jakelijat ja oikeudenhaltijat voivat mukautua tässä direktiivissä ohjelmien lähetyksestä suoran siirron menetelmällä vahvistettuihin uusiin sääntöihin, jotka koskevat teosten ja muun suojatun aineiston hyödyntämistä suoran siirron menetelmällä. |
| --- | --- |

(23)

Sen estämiseksi, että alkuperämaan periaatetta kierrettäisiin verkossa tarjottavan oheispalvelun ja sen saamisen tai käytön kannalta merkityksellisten tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevien voimassa olevien sopimusten kestoaikaa pidentämällä, alkuperämaan periaatetta olisi sovellettava myös voimassa oleviin sopimuksiin mutta kuitenkin noudattaen siirtymäaikaa. Kyseisenä siirtymäaikana periaatetta ei pitäisi soveltaa kyseisiin voimassa oleviin sopimuksiin, jolloin jää aikaa niiden mukauttamiseksi tarvittaessa tähän direktiiviin. Lisäksi on tarpeen säätää siirtymäajasta, jotta lähetystoiminnan harjoittajat, signaalien jakelijat ja oikeudenhaltijat voivat mukautua tässä direktiivissä ohjelmien lähetyksestä suoran siirron menetelmällä vahvistettuihin uusiin sääntöihin, jotka koskevat teosten ja muun suojatun aineiston hyödyntämistä suoran siirron menetelmällä.

| (24) | Paremman sääntelyn periaatteiden mukaisesti tätä direktiiviä, suoran siirron menetelmää koskevat säännökset mukaan lukien, olisi tarkistettava sen oltua voimassa tietyn ajan, jotta voidaan arvioida muun muassa direktiivin unionin kuluttajille tuomia hyötyjä, sen vaikutusta unionin luoviin toimialoihin ja uuteen sisältöön tehtävien investointien määrään sekä sitä, miten se on vaikuttanut unionin kulttuurista monimuotoisuutta kehittävällä tavalla. |
| --- | --- |

(24)

Paremman sääntelyn periaatteiden mukaisesti tätä direktiiviä, suoran siirron menetelmää koskevat säännökset mukaan lukien, olisi tarkistettava sen oltua voimassa tietyn ajan, jotta voidaan arvioida muun muassa direktiivin unionin kuluttajille tuomia hyötyjä, sen vaikutusta unionin luoviin toimialoihin ja uuteen sisältöön tehtävien investointien määrään sekä sitä, miten se on vaikuttanut unionin kulttuurista monimuotoisuutta kehittävällä tavalla.

| (25) | Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita. Koska tämä direktiivi voi häiritä oikeudenhaltijoiden oikeuksien käyttämistä siltä osin kuin edelleenlähetyspalvelujen osalta yleisölle välittämisen oikeuden käyttämisessä sovelletaan pakollista kollektiivista hallinnointia, on tarpeen säätää pakollisen kollektiivisen hallinnoinnin soveltamisesta kohdennetusti ja rajoittaa se tiettyihin palveluihin. |
| --- | --- |

(25)

Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita. Koska tämä direktiivi voi häiritä oikeudenhaltijoiden oikeuksien käyttämistä siltä osin kuin edelleenlähetyspalvelujen osalta yleisölle välittämisen oikeuden käyttämisessä sovelletaan pakollista kollektiivista hallinnointia, on tarpeen säätää pakollisen kollektiivisen hallinnoinnin soveltamisesta kohdennetusti ja rajoittaa se tiettyihin palveluihin.

| (26) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita eli edistää verkossa tarjottavien tietyntyyppisten ohjelmien oheispalvelujen tarjoamista maiden rajojen yli ja helpottaa muista jäsenvaltioista peräisin olevien televisio- ja radio-ohjelmien edelleenlähettämistä, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Tässä direktiivissä lähetystoimintaa harjoittavia organisaatioita ei velvoiteta tarjoamaan kyseisiä verkossa tarjottavia oheispalveluja yli rajojen. Tässä direktiivissä ei myöskään velvoiteta edelleenlähetyspalvelujen tarjoajia sisällyttämään palveluihinsa muista jäsenvaltioista peräisin olevia televisio- tai radio-ohjelmia. Tämä direktiivi koskee pelkästään tiettyjen edelleenlähetysoikeuksien käyttöä siinä määrin kuin on tarpeen kyseisiin palveluihin liittyvien tekijänoikeuden ja lähioikeuksien lisensoinnin yksinkertaistamiseksi ja muista jäsenvaltioista peräisin olevien televisio- ja radio-ohjelmien osalta. |
| --- | --- |

(26)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita eli edistää verkossa tarjottavien tietyntyyppisten ohjelmien oheispalvelujen tarjoamista maiden rajojen yli ja helpottaa muista jäsenvaltioista peräisin olevien televisio- ja radio-ohjelmien edelleenlähettämistä, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Tässä direktiivissä lähetystoimintaa harjoittavia organisaatioita ei velvoiteta tarjoamaan kyseisiä verkossa tarjottavia oheispalveluja yli rajojen. Tässä direktiivissä ei myöskään velvoiteta edelleenlähetyspalvelujen tarjoajia sisällyttämään palveluihinsa muista jäsenvaltioista peräisin olevia televisio- tai radio-ohjelmia. Tämä direktiivi koskee pelkästään tiettyjen edelleenlähetysoikeuksien käyttöä siinä määrin kuin on tarpeen kyseisiin palveluihin liittyvien tekijänoikeuden ja lähioikeuksien lisensoinnin yksinkertaistamiseksi ja muista jäsenvaltioista peräisin olevien televisio- ja radio-ohjelmien osalta.

| (27) | Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (8) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna, |
| --- | --- |

(27)

Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (8) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I LUKU

Yleiset säännökset

1 artikla

Kohde

Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt, joilla pyritään parantamaan suuremman määrän televisio- ja radio-ohjelmia rajaylittävää käytettävyyttä helpottamalla oikeuksien hankkimista tietyntyyppisten televisio- ja radio-ohjelmien oheispalvelujen tarjoamiseen verkossa sekä televisio- ja radio-ohjelmien edelleenlähettämiseen. Siinä vahvistetaan myös säännöt, jotka koskevat televisio- ja radio-ohjelmien lähettämistä suoran siirron menetelmällä.

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan

| 1) | ’verkossa tarjottavalla oheispalvelulla’ verkkopalvelua, joka koostuu televisio- tai radio-ohjelmien tarjoamisesta yleisölle lähetystoimintaa harjoittavan organisaation toimesta tai sen valvonnassa ja vastuulla samanaikaisesti tai määrätyn ajan sen jälkeen, kun lähetystoimintaa harjoittava organisaatio on lähettänyt ne, sekä kaikesta materiaalista, joka toimii tällaisen lähetyksen oheismateriaalina; |
| --- | --- |

1)

’verkossa tarjottavalla oheispalvelulla’ verkkopalvelua, joka koostuu televisio- tai radio-ohjelmien tarjoamisesta yleisölle lähetystoimintaa harjoittavan organisaation toimesta tai sen valvonnassa ja vastuulla samanaikaisesti tai määrätyn ajan sen jälkeen, kun lähetystoimintaa harjoittava organisaatio on lähettänyt ne, sekä kaikesta materiaalista, joka toimii tällaisen lähetyksen oheismateriaalina;

| 2) | ’edelleenlähetyksellä’ yleisön vastaanotettavaksi tarkoitetun toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevan alkuperäisen televisio- tai radiolähetyksen samanaikaista, muuttamatonta ja lyhentämätöntä yleisön vastaanotettavaksi tarkoitettua edelleenlähetystä, lukuun ottamatta direktiivissä 93/83/ETY määriteltyä edelleenlähetystä kaapeleitse, kun alkuperäinen lähetys tehdään johtimitse tai vapaasti etenevillä radioaalloilla, satelliittivälitys mukaan lukien mutta verkkolähetys pois lukien, edellyttäen että






  a) | edelleenlähetys suoritetaan muun osapuolen kuin sen lähetystoimintaa harjoittavan organisaation toimesta, jonka toimesta tai jonka valvonnassa ja vastuulla kyseinen alkuperäinen lähetys tehtiin, riippumatta tavasta, jolla edelleenlähetyksen toteuttava osapuoli saa ohjelmasignaalit lähetystoimintaa harjoittavalta organisaatiolta edelleenlähettämistä varten, ja |
| --- | --- | --- |

2)

’edelleenlähetyksellä’ yleisön vastaanotettavaksi tarkoitetun toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevan alkuperäisen televisio- tai radiolähetyksen samanaikaista, muuttamatonta ja lyhentämätöntä yleisön vastaanotettavaksi tarkoitettua edelleenlähetystä, lukuun ottamatta direktiivissä 93/83/ETY määriteltyä edelleenlähetystä kaapeleitse, kun alkuperäinen lähetys tehdään johtimitse tai vapaasti etenevillä radioaalloilla, satelliittivälitys mukaan lukien mutta verkkolähetys pois lukien, edellyttäen että

a)

edelleenlähetys suoritetaan muun osapuolen kuin sen lähetystoimintaa harjoittavan organisaation toimesta, jonka toimesta tai jonka valvonnassa ja vastuulla kyseinen alkuperäinen lähetys tehtiin, riippumatta tavasta, jolla edelleenlähetyksen toteuttava osapuoli saa ohjelmasignaalit lähetystoimintaa harjoittavalta organisaatiolta edelleenlähettämistä varten, ja

| b) | jos edelleenlähetys tapahtuu asetuksen (EU) 2015/2120 2 artiklan toisen kohdan 2 alakohdassa määritellyn internetyhteyspalvelun kautta, se tapahtuu hallinnoidussa ympäristössä; |
| --- | --- |

b)

jos edelleenlähetys tapahtuu asetuksen (EU) 2015/2120 2 artiklan toisen kohdan 2 alakohdassa määritellyn internetyhteyspalvelun kautta, se tapahtuu hallinnoidussa ympäristössä;

| 3) | ’hallinnoidulla ympäristöllä’ mitä tahansa ympäristöä, jossa edelleenlähetyspalvelun tarjoaja tarjoaa turvallista edelleenlähetystä luvan saaneille käyttäjille; |
| --- | --- |

3)

’hallinnoidulla ympäristöllä’ mitä tahansa ympäristöä, jossa edelleenlähetyspalvelun tarjoaja tarjoaa turvallista edelleenlähetystä luvan saaneille käyttäjille;

| 4) | ’suoralla siirrolla’ teknistä prosessia, jossa lähetystoimintaa harjoittava organisaatio lähettää ohjelmasignaalinsa muulle organisaatiolle kuin lähetystoimintaa harjoittavalle organisaatiolle siten, että ohjelmasignaalit eivät ole yleisön saatavissa tämän lähetyksen aikana. |
| --- | --- |

4)

’suoralla siirrolla’ teknistä prosessia, jossa lähetystoimintaa harjoittava organisaatio lähettää ohjelmasignaalinsa muulle organisaatiolle kuin lähetystoimintaa harjoittavalle organisaatiolle siten, että ohjelmasignaalit eivät ole yleisön saatavissa tämän lähetyksen aikana.

II LUKU

Lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden verkossa tarjottavat oheispalvelut

3 artikla

Alkuperämaan periaatteen soveltaminen verkossa tarjottaviin oheispalveluihin

1.   Teosten tai muun suojatun aineiston langallinen tai langaton yleisölle välittäminen ja teosten tai muun suojatun aineiston langallinen tai langaton yleisön saataviin saattaminen siten, että yleisöön kuuluvilla henkilöillä on mahdollisuus saada ne saataviinsa itse valitsemastaan paikasta ja itse valitsemanaan aikana ja joka tapahtuu tarjottaessa yleisölle:

| a) | radio-ohjelmia ja |
| --- | --- |

a)

radio-ohjelmia ja

| b) | televisio-ohjelmia, jotka ovat






  i) | uutis- ja ajankohtaisohjelmia tai |
| --- | --- | --- |

b)

televisio-ohjelmia, jotka ovat

i)

uutis- ja ajankohtaisohjelmia tai

| ii) | lähetystoimintaa harjoittavan organisaation kokonaan rahoittamia omia tuotantoja, |
| --- | --- |

ii)

lähetystoimintaa harjoittavan organisaation kokonaan rahoittamia omia tuotantoja,

lähetystoimintaa harjoittavan organisaation toimesta tai sen valvonnassa ja vastuulla verkossa tarjottavassa oheispalvelussa sekä tällaisten teosten ja muun suojatun aineiston kappaleiden valmistamisen, joka on tällaisen verkossa tarjottavan palvelun tarjoamisen, saamisen tai käytön edellytyksenä näiden ohjelmien osalta, katsotaan näiden toimintojen kannalta merkityksellisten tekijänoikeuden ja lähioikeuksien käytön kannalta tapahtuvan vain siinä jäsenvaltiossa, jossa lähetystoimintaa harjoittavalla organisaatiolla on pääasiallinen toimipaikkansa.

Ensimmäisen alakohdan b alakohtaa ei sovelleta urheilutapahtumien lähetyksiin eikä niihin sisältyviin teoksiin ja muuhun suojattuun aineistoon.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että määritettäessä 1 kohdassa vahvistetun alkuperämaan periaatteen soveltamisalaan kuuluvista oikeuksista maksettavan korvauksen määrää osapuolet ottavat huomioon kaikki verkossa tarjottavaan oheispalveluun liittyvät muuttujat, kuten palvelun ominaisuudet, mukaan lukien aika, jonka palveluun sisältyvät ohjelmat ovat saatavissa verkossa, yleisö ja saatavissa olevat kieliversiot.

Ensimmäisellä alakohdalla ei suljeta pois vaihtoehtoa, että maksettavan korvauksen määrä lasketaan lähetystoimintaa harjoittavan organisaation tulojen perusteella.

3.   Edellä 1 kohdassa säädetty alkuperämaan periaate ei vaikuta oikeudenhaltijoiden ja lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden sopimusvapauteen sopia tällaisten oikeuksien, myös direktiivin 2001/29/EY mukaisten oikeuksien, hyödyntämisen rajoittamisesta, kunhan noudatetaan unionin oikeutta.

III LUKU

Televisio- ja radio-ohjelmien edelleenlähetys

4 artikla

Muiden oikeudenhaltijoiden kuin lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden edelleenlähetysoikeuksien käyttö

1.   Ohjelmien edelleenlähetykseen on oltava lupa yleisölle välittämistä koskevan yksinoikeuden haltijoilta.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että oikeudenhaltijat voivat käyttää oikeuttaan myöntää tai evätä lupa edelleenlähettämiseen vain yhteishallinnointiorganisaation välityksellä.

2.   Jos oikeudenhaltija ei ole siirtänyt 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun oikeuden hallinnointia yhteishallinnointiorganisaatiolle, pidetään sitä yhteishallinnointiorganisaatiota, joka hallinnoi samaan lajiin kuuluvia oikeuksia sen jäsenvaltion alueella, jolle edelleenlähetyspalvelun tarjoaja haluaa hankkia edelleenlähetysoikeudet, oikeutettuna myöntämään tai epäämään edelleenlähetystä koskeva lupa kyseisen oikeudenhaltijan puolesta.

Jos kuitenkin tähän lajiin kuuluvia oikeuksia kyseessä olevan jäsenvaltion alueella hallinnoivia yhteishallinnointiorganisaatioita on useita, se jäsenvaltio, jonka alueelle edelleenlähetyspalvelun tarjoaja haluaa hankkia edelleenlähetysoikeudet, päättää yhden tai useamman yhteishallinnointiorganisaation, jolla on oikeus myöntää tai evätä lupa edelleenlähetykseen.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että oikeudenhaltijalla on samat oikeudet ja velvoitteet edelleenlähetyspalvelun tarjoajan ja 2 kohdan nojalla toimivan yhden tai useamman yhteishallinnointiorganisaation välisen sopimuksen perusteella kuin niillä oikeudenhaltijoilla, jotka ovat antaneet oikeuksiensa puolustamisen kyseisen yhden tai useamman yhteishallinnointiorganisaation tehtäväksi. Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että oikeudenhaltijan on mahdollista vedota näihin oikeuksiinsa kyseessä olevan jäsenvaltion vahvistamassa määräajassa, jonka on oltava vähintään kolme vuotta oikeudenhaltijan teoksen tai muuta suojattua aineistoa sisältävän edelleenlähetyksen päivämäärästä.

5 artikla

Lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden edelleenlähetysoikeuksien käyttö

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 4 artiklaa ei sovelleta lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden omia lähetyksiä koskeviin edelleenlähetysoikeuksiin siitä riippumatta, ovatko kyseiset oikeudet niiden omia vai ovatko oikeudenhaltijat siirtäneet kyseiset oikeudet niille.

2.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden ja edelleenlähetyspalvelujen tarjoajien väliset neuvottelut tämän direktiivin mukaisesta edelleenlähetystä koskevasta luvasta käydään aina vilpittömässä mielessä.

6 artikla

Välitys

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että on mahdollista pyytää yhden tai useamman välittäjän apua direktiivin 93/83/ETY 11 artiklassa tarkoitetulla tavalla silloin, kun yhteishallinnointiorganisaatio ja edelleenlähetyspalvelun tarjoaja tai edelleenlähetyspalvelun tarjoaja ja lähetystoimintaa harjoittava organisaatio eivät tee sopimusta lähetysten edelleenlähetystä koskevasta luvasta.

7 artikla

Samasta jäsenvaltiosta peräisin olevan alkuperäisen lähetyksen edelleenlähetykset

Jäsenvaltiot voivat säätää, että tämän luvun ja direktiivin 93/83/ETY III luvun sääntöjä sovelletaan tilanteisiin, joissa alkuperäinen lähetys ja edelleenlähetys tapahtuvat molemmat niiden alueella.

IV LUKU

Ohjelmien lähetys suoran siirron menetelmällä

8 artikla

Ohjelmien lähetys suoran siirron menetelmällä

1.   Kun lähetystoimintaa harjoittava organisaatio lähettää ohjelmasignaalinsa suoran siirron menetelmällä signaalien jakelijalle, ilman että lähetystoimintaa harjoittava organisaatio samanaikaisesti itse lähettää kyseiset ohjelmasignaalit suoraan yleisölle, ja signaalien jakelija lähettää nämä ohjelmasignaalit yleisölle, lähetystoimintaa harjoittavan organisaation ja signaalien jakelijan katsotaan osallistuvan yhteen ja samaan yleisölle välittämiseen, johon niiden on saatava lupa oikeudenhaltijoilta. Jäsenvaltiot voivat vahvistaa järjestelyt luvan saamiselle oikeudenhaltijoilta.

2.   Jäsenvaltiot voivat säätää, että tämän direktiivin 4, 5 ja 6 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin sen oikeuden käyttöön, jonka nojalla oikeudenhaltijat myöntävät signaalien jakelijoille luvan 1 kohdassa tarkoitettuun lähetykseen jollakin direktiivin 93/83/ETY 1 artiklan 3 kohdassa tai tämän direktiivin 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla teknisellä keinolla tai epäävät sen.

V LUKU

Loppusäännökset

9 artikla

Direktiivin 93/83/ETY muuttaminen

Korvataan direktiivin 93/83/ETY 1 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Tässä direktiivissä ’edelleenlähetyksellä kaapeleitse’ tarkoitetaan toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien johtimitse tai vapaasti etenevillä radioaalloilla, myös satelliitin välityksellä, lähetettävän yleisön vastaanotettavaksi tarkoitetun alkuperäisen televisio- tai radiolähetyksen samanaikaista, muuttamatonta ja lyhentämätöntä edelleenlähetystä kaapeleitse tai mikroaalloilla toimivan lähetysjärjestelmän välityksellä yleisön vastaanotettavaksi, riippumatta siitä, millä tavalla kaapeleitse tapahtuvan edelleenlähetyspalvelun tarjoaja saa ohjelmasignaalit lähetystoimintaa harjoittavalta organisaatiolta edelleenlähetystä varten.”

10 artikla

Uudelleentarkastelu

1.   Komissio tarkastelee tätä direktiiviä uudelleen viimeistään 7 päivänä kesäkuuta 2025 ja esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen tärkeimmistä uudelleentarkastelun aikana tehdyistä havainnoista. Kertomus julkaistaan ja asetetaan yleisön saataville komission verkkosivustolla.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ajoissa kaikki asiaankuuluvat 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen laatimista varten tarvittavat tiedot.

11 artikla

Siirtymäsäännökset

Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien käyttöä koskeviin sopimuksiin, jotka koskevat verkossa tarjottavan oheispalvelun aikana tapahtuvan teoksen tai muun suojatun aineiston langallista tai langatonta yleisölle välittämistä ja teoksen tai muun suojatun aineiston langallista tai langatonta yleisön saataviin saattamista siten, että yleisöön kuuluvilla henkilöillä on mahdollisuus saada ne saataviinsa itse valitsemastaan paikasta ja itse valitsemanaan aikana, sekä verkossa tarjottavan kyseisen palvelun tarjoamisen, saamisen tai käytön edellytyksenä olevaa kappaleen valmistamista, jotka ovat voimassa 7 päivänä kesäkuuta 2021, sovelletaan 3 artiklaa 7 päivästä kesäkuuta 2023, jos ne raukeavat kyseisen päivämäärän jälkeen.

Edellä olevan 8 artiklan soveltamisalaan kuuluvaan yleisölle välittämiseen saatuihin lupiin, jotka ovat voimassa 7 päivänä kesäkuuta 2021, sovelletaan 8 artiklaa 7 päivästä kesäkuuta 2025, jos ne raukeavat kyseisen päivämäärän jälkeen.

12 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 7 päivänä kesäkuuta 2021. Niiden on viipymättä ilmoitettava tästä komissiolle.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

13 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

14 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Strasbourgissa 17 päivänä huhtikuuta 2019.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. CIAMBA

---

(1)  
  EUVL C 125, 21.4.2017, s. 27.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 28. maaliskuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 15. huhtikuuta 2019.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/29/EY, annettu 22 päivänä toukokuuta 2001, tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa (EYVL L 167, 22.6.2001, s. 10).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/115/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, vuokraus- ja lainausoikeuksista sekä tietyistä tekijänoikeuden lähioikeuksista henkisen omaisuuden alalla (EUVL L 376, 27.12.2006, s. 28).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 93/83/ETY, annettu 27 päivänä syyskuuta 1993, tiettyjen satelliitin välityksellä tapahtuvaan yleisradiointiin ja kaapeleitse tapahtuvaan edelleen lähettämiseen sovellettavien tekijänoikeutta sekä lähioikeuksia koskevien sääntöjen yhteensovittamisesta (EYVL L 248, 6.10.1993, s. 15).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/2120, annettu 25 päivänä marraskuuta 2015, avointa internetyhteyttä koskevista toimenpiteistä ja yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY sekä verkkovierailuista yleisissä matkaviestinverkoissa unionin alueella annetun asetuksen (EU) N:o 531/2012 muuttamisesta (EUVL L 310, 26.11.2015, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/26/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, tekijänoikeuden ja lähioikeuksien kollektiivisesta hallinnoinnista sekä usean valtion alueen kattavasta musiikkiteosten oikeuksien lisensioinnista verkkokäyttöä varten sisämarkkinoilla (EUVL L 84, 20.3.2014, s. 72).

7

(8)  
  EUVL C 369, 17.12.2011, s. 14.

8

---

| 17.5.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 130/92 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 130/92

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI (EU) 2019/790,

annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019,

tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla ja direktiivien 96/9/EY ja 2001/29/EY muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 53 artiklan 1 kohdan, 62 artiklan ja 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa määrätään sisämarkkinoiden toteuttamisesta ja sellaisen järjestelmän perustamisesta, jolla varmistetaan, että kilpailu ei vääristy sisämarkkinoilla. Sen, että tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöä yhdenmukaistetaan edelleen, olisi edistettävä näiden tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa määrätään sisämarkkinoiden toteuttamisesta ja sellaisen järjestelmän perustamisesta, jolla varmistetaan, että kilpailu ei vääristy sisämarkkinoilla. Sen, että tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöä yhdenmukaistetaan edelleen, olisi edistettävä näiden tavoitteiden saavuttamista.

| (2) | Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien alalla annetuilla direktiiveillä edistetään sisämarkkinoiden toimintaa, vahvistetaan korkeatasoinen suoja oikeudenhaltijoille, helpotetaan oikeuksien hankkimista ja luodaan kehys teosten ja muun suojatun aineiston hyödyntämiselle. Tämä yhdenmukaistettu lainsäädäntökehys edistää sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja sillä edistetään innovointia, luovuutta, investointeja ja uuden sisällön tuotantoa, myös digitaalisessa ympäristössä, jotta vältetään sisämarkkinoiden pirstoutuminen. Tämän lainsäädäntökehyksen tarjoama suoja edesauttaa myös unionin tavoitetta, jonka mukaan se vaalii ja edistää kulttuurista monimuotoisuutta korostaen samalla Euroopan yhteistä kulttuuriperintöä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan 4 kohdassa edellytetään, että unioni ottaa toiminnassaan huomioon kulttuuriin liittyvät näkökohdat. |
| --- | --- |

(2)

Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien alalla annetuilla direktiiveillä edistetään sisämarkkinoiden toimintaa, vahvistetaan korkeatasoinen suoja oikeudenhaltijoille, helpotetaan oikeuksien hankkimista ja luodaan kehys teosten ja muun suojatun aineiston hyödyntämiselle. Tämä yhdenmukaistettu lainsäädäntökehys edistää sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja sillä edistetään innovointia, luovuutta, investointeja ja uuden sisällön tuotantoa, myös digitaalisessa ympäristössä, jotta vältetään sisämarkkinoiden pirstoutuminen. Tämän lainsäädäntökehyksen tarjoama suoja edesauttaa myös unionin tavoitetta, jonka mukaan se vaalii ja edistää kulttuurista monimuotoisuutta korostaen samalla Euroopan yhteistä kulttuuriperintöä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan 4 kohdassa edellytetään, että unioni ottaa toiminnassaan huomioon kulttuuriin liittyvät näkökohdat.

| (3) | Tekniikan nopea kehitys muuttaa koko ajan sitä, miten teoksia ja muuta suojattua aineistoa luodaan, tuotetaan, levitetään ja hyödynnetään. Uusia liiketoimintamalleja ja uusia toimijoita syntyy jatkuvasti. Asiaa koskevan lainsäädännön on oltava tulevaisuuden kannalta kestävää, jotta tekniikan kehitystä ei rajoiteta. Unionin tekijänoikeudellisessa kehyksessä vahvistetut tavoitteet ja periaatteet ovat yhä päteviä. Oikeudellista epävarmuutta esiintyy kuitenkin vielä sekä oikeudenhaltijoiden että käyttäjien kannalta, kun kyseessä ovat tietyt teosten ja muun suojatun aineiston digitaaliympäristössä tapahtuvat käyttötarkoitukset, rajatylittävä käyttö mukaan lukien. Kuten komission 9 päivänä joulukuuta 2015 antamassa tiedonannossa ”Tavoitteena nykyaikainen, eurooppalaisempi tekijänoikeusjärjestelmä” todetaan, joillakin aloilla unionin olemassa olevaa tekijänoikeusjärjestelmää on tarpeen mukauttaa ja täydentää siten, että säilytetään tekijänoikeuden ja lähioikeuksien korkeatasoinen suoja. Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat tiettyjen tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevien poikkeusten ja rajoitusten mukauttamista digitaalisiin ja rajatylittäviin ympäristöihin, sekä toimenpiteet, joilla helpotetaan tiettyjä lisensointikäytäntöjä erityisesti muttei ainoastaan kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten ja muun suojatun aineiston levittämisessä ja audiovisuaalisten teosten saatavuudessa verkossa tilausvideoalustoilla, jotta voidaan varmistaa laajempi pääsy sisältöihin. Se sisältää myös sääntöjä, joilla helpotetaan tekijänoikeuksista vapaan (public domain) sisällön käyttöä. Jotta saavutettaisiin tekijänoikeuden kannalta toimivat ja oikeudenmukaiset markkinat, olisi myös oltava sääntöjä, jotka koskevat oikeuksia julkaisuihin, käyttäjien verkkoon lataamaa sisältöä tallentavien ja siihen pääsyn antavien verkkopalvelujen tarjoajien toteuttamaa teosten tai muun suojatun aineiston käyttöä, tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden sopimusten läpinäkyvyyttä, tekijöille ja esittäville taiteilijoille maksettavaa korvausta sekä mekanismia tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden yksinoikeudella siirtämien oikeuksien peruuttamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Tekniikan nopea kehitys muuttaa koko ajan sitä, miten teoksia ja muuta suojattua aineistoa luodaan, tuotetaan, levitetään ja hyödynnetään. Uusia liiketoimintamalleja ja uusia toimijoita syntyy jatkuvasti. Asiaa koskevan lainsäädännön on oltava tulevaisuuden kannalta kestävää, jotta tekniikan kehitystä ei rajoiteta. Unionin tekijänoikeudellisessa kehyksessä vahvistetut tavoitteet ja periaatteet ovat yhä päteviä. Oikeudellista epävarmuutta esiintyy kuitenkin vielä sekä oikeudenhaltijoiden että käyttäjien kannalta, kun kyseessä ovat tietyt teosten ja muun suojatun aineiston digitaaliympäristössä tapahtuvat käyttötarkoitukset, rajatylittävä käyttö mukaan lukien. Kuten komission 9 päivänä joulukuuta 2015 antamassa tiedonannossa ”Tavoitteena nykyaikainen, eurooppalaisempi tekijänoikeusjärjestelmä” todetaan, joillakin aloilla unionin olemassa olevaa tekijänoikeusjärjestelmää on tarpeen mukauttaa ja täydentää siten, että säilytetään tekijänoikeuden ja lähioikeuksien korkeatasoinen suoja. Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat tiettyjen tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevien poikkeusten ja rajoitusten mukauttamista digitaalisiin ja rajatylittäviin ympäristöihin, sekä toimenpiteet, joilla helpotetaan tiettyjä lisensointikäytäntöjä erityisesti muttei ainoastaan kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten ja muun suojatun aineiston levittämisessä ja audiovisuaalisten teosten saatavuudessa verkossa tilausvideoalustoilla, jotta voidaan varmistaa laajempi pääsy sisältöihin. Se sisältää myös sääntöjä, joilla helpotetaan tekijänoikeuksista vapaan (public domain) sisällön käyttöä. Jotta saavutettaisiin tekijänoikeuden kannalta toimivat ja oikeudenmukaiset markkinat, olisi myös oltava sääntöjä, jotka koskevat oikeuksia julkaisuihin, käyttäjien verkkoon lataamaa sisältöä tallentavien ja siihen pääsyn antavien verkkopalvelujen tarjoajien toteuttamaa teosten tai muun suojatun aineiston käyttöä, tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden sopimusten läpinäkyvyyttä, tekijöille ja esittäville taiteilijoille maksettavaa korvausta sekä mekanismia tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden yksinoikeudella siirtämien oikeuksien peruuttamiseksi.

| (4) | Tämä direktiivi perustuu sääntöihin, jotka on vahvistettu alalla tällä hetkellä voimassa olevissa direktiiveissä, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 96/9/EY (4), 2000/31/EY (5), 2001/29/EY (6), 2006/115/EY (7), 2009/24/EY (8), 2012/28/EU (9) ja 2014/26/EU (10), ja sillä täydennetään näitä sääntöjä. |
| --- | --- |

(4)

Tämä direktiivi perustuu sääntöihin, jotka on vahvistettu alalla tällä hetkellä voimassa olevissa direktiiveissä, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 96/9/EY (4), 2000/31/EY (5), 2001/29/EY (6), 2006/115/EY (7), 2009/24/EY (8), 2012/28/EU (9) ja 2014/26/EU (10), ja sillä täydennetään näitä sääntöjä.

| (5) | Tutkimuksen, innovoinnin, koulutuksen ja kulttuuriperinnön säilyttämisen alalla digitaalitekniikka mahdollistaa uudentyyppiset käyttötarkoitukset, jotka eivät selkeästi kuulu poikkeuksia ja rajoituksia koskevien unionin olemassa olevien sääntöjen soveltamisalaan. Lisäksi direktiiveissä 96/9/EY, 2001/29/EY ja 2009/24/EY näiden alojen osalta säädetyt poikkeukset ja rajoitukset ovat luonteeltaan valinnaisia, mikä voi vaikuttaa kielteisesti sisämarkkinoiden toimintaan. Tämä koskee erityisesti rajatylittävää käyttöä, jonka merkitys on kasvamassa digitaaliympäristössä. Unionin oikeudessa voimassa olevia poikkeuksia ja rajoituksia, joilla on merkitystä tieteellisen tutkimuksen, innovoinnin, opetuksen ja kulttuuriperinnön säilyttämisen kannalta, olisikin arvioitava uudelleen näiden uusien käyttötarkoitusten valossa. Olisi otettava käyttöön pakollisia poikkeuksia tai rajoituksia käytölle tekstin- ja tiedonlouhintatekniikoihin, opetuksen havainnollistamiseen digitaaliympäristössä sekä kulttuuriperinnön säilyttämiseen. Unionin oikeuden olemassa olevia poikkeuksia ja rajoituksia olisi edelleen sovellettava, myös tekstin- ja tiedonlouhintaan, koulutukseen ja säilyttämistoimintoihin, kunhan ne eivät rajoita niiden tässä direktiivissä säädettyjen pakollisten poikkeusten tai rajoitusten soveltamisalaa, jotka jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön kansallisessa lainsäädännössään. Direktiivit 96/9/EY ja 2001/29/EY olisi näin ollen muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Tutkimuksen, innovoinnin, koulutuksen ja kulttuuriperinnön säilyttämisen alalla digitaalitekniikka mahdollistaa uudentyyppiset käyttötarkoitukset, jotka eivät selkeästi kuulu poikkeuksia ja rajoituksia koskevien unionin olemassa olevien sääntöjen soveltamisalaan. Lisäksi direktiiveissä 96/9/EY, 2001/29/EY ja 2009/24/EY näiden alojen osalta säädetyt poikkeukset ja rajoitukset ovat luonteeltaan valinnaisia, mikä voi vaikuttaa kielteisesti sisämarkkinoiden toimintaan. Tämä koskee erityisesti rajatylittävää käyttöä, jonka merkitys on kasvamassa digitaaliympäristössä. Unionin oikeudessa voimassa olevia poikkeuksia ja rajoituksia, joilla on merkitystä tieteellisen tutkimuksen, innovoinnin, opetuksen ja kulttuuriperinnön säilyttämisen kannalta, olisikin arvioitava uudelleen näiden uusien käyttötarkoitusten valossa. Olisi otettava käyttöön pakollisia poikkeuksia tai rajoituksia käytölle tekstin- ja tiedonlouhintatekniikoihin, opetuksen havainnollistamiseen digitaaliympäristössä sekä kulttuuriperinnön säilyttämiseen. Unionin oikeuden olemassa olevia poikkeuksia ja rajoituksia olisi edelleen sovellettava, myös tekstin- ja tiedonlouhintaan, koulutukseen ja säilyttämistoimintoihin, kunhan ne eivät rajoita niiden tässä direktiivissä säädettyjen pakollisten poikkeusten tai rajoitusten soveltamisalaa, jotka jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön kansallisessa lainsäädännössään. Direktiivit 96/9/EY ja 2001/29/EY olisi näin ollen muutettava.

| (6) | Tässä direktiivissä säädetyillä poikkeuksilla ja rajoituksilla pyritään saavuttamaan oikeudenmukainen tasapaino yhtäältä tekijöiden ja muiden oikeudenhaltijoiden ja toisaalta käyttäjien etujen ja oikeuksien välillä. Niitä voidaan soveltaa ainoastaan tietyissä erityistapauksissa, jotka eivät ole ristiriidassa teosten tai muun suojatun aineiston tavanomaisen hyödyntämisen kanssa eivätkä kohtuuttomasti haittaa oikeudenhaltijan oikeutettuja etuja. |
| --- | --- |

(6)

Tässä direktiivissä säädetyillä poikkeuksilla ja rajoituksilla pyritään saavuttamaan oikeudenmukainen tasapaino yhtäältä tekijöiden ja muiden oikeudenhaltijoiden ja toisaalta käyttäjien etujen ja oikeuksien välillä. Niitä voidaan soveltaa ainoastaan tietyissä erityistapauksissa, jotka eivät ole ristiriidassa teosten tai muun suojatun aineiston tavanomaisen hyödyntämisen kanssa eivätkä kohtuuttomasti haittaa oikeudenhaltijan oikeutettuja etuja.

| (7) | Direktiivillä 2001/29/EY vahvistettu teknisten toimenpiteiden suoja on edelleen olennaisen tärkeä, jotta varmistetaan tekijöille ja muille oikeudenhaltijoille unionin oikeudessa myönnettyjen oikeuksien suoja ja niiden tehokas käyttäminen. Tällainen suoja olisi pidettävä voimassa varmistaen samalla, että teknisten toimenpiteiden käyttö ei estä tässä direktiivissä säädettyjen poikkeusten ja rajoitusten hyödyntämistä. Oikeudenhaltijoilla olisi oltava mahdollisuus varmistaa tämä vapaaehtoisin toimenpitein. Oikeudenhaltijoiden olisi edelleen voitava vapaasti valita asianmukaiset keinot, jotta tässä direktiivissä säädettyihin poikkeuksiin ja rajoituksiin oikeutetuilla olisi mahdollisuus hyödyntää niitä. Jollei vapaaehtoisia toimenpiteitä ole toteutettu, jäsenvaltioiden olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet direktiivin 2001/29/EY 6 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, myös silloin kun teokset ja muu suojattu aineisto saatetaan yleisön saataviin tilauspalvelujen välityksellä. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivillä 2001/29/EY vahvistettu teknisten toimenpiteiden suoja on edelleen olennaisen tärkeä, jotta varmistetaan tekijöille ja muille oikeudenhaltijoille unionin oikeudessa myönnettyjen oikeuksien suoja ja niiden tehokas käyttäminen. Tällainen suoja olisi pidettävä voimassa varmistaen samalla, että teknisten toimenpiteiden käyttö ei estä tässä direktiivissä säädettyjen poikkeusten ja rajoitusten hyödyntämistä. Oikeudenhaltijoilla olisi oltava mahdollisuus varmistaa tämä vapaaehtoisin toimenpitein. Oikeudenhaltijoiden olisi edelleen voitava vapaasti valita asianmukaiset keinot, jotta tässä direktiivissä säädettyihin poikkeuksiin ja rajoituksiin oikeutetuilla olisi mahdollisuus hyödyntää niitä. Jollei vapaaehtoisia toimenpiteitä ole toteutettu, jäsenvaltioiden olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet direktiivin 2001/29/EY 6 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, myös silloin kun teokset ja muu suojattu aineisto saatetaan yleisön saataviin tilauspalvelujen välityksellä.

| (8) | Uusi tekniikka mahdollistaa digitaalisessa muodossa olevan tiedon, kuten tekstin, äänten, kuvien tai datan, automaattisen laskennallisen analyysin, joka tunnetaan yleisesti tekstin- ja tiedonlouhintana. Tekstin- ja tiedonlouhinta mahdollistaa suurien tietomäärien käsittelemisen uuden tietämyksen hankkimiseksi ja uusien suuntausten havaitsemiseksi. Tekstin- ja tiedonlouhintatekniikka on läsnä kaikkialla digitaalitaloudessa, mutta yleisesti tunnustetaan, että tekstin- ja tiedonlouhinta voi hyödyttää erityisesti tutkimusyhteisöä ja tukea näin innovointia. Tällaisesta tekniikasta on hyötyä yliopistoille ja muille tutkimusorganisaatioille sekä kulttuuriperintölaitoksille, sillä ne voisivat myös harjoittaa tutkimusta pääasiallisen toimintansa yhteydessä. Tällaisilla organisaatioilla ja laitoksilla unionissa on kuitenkin oikeudellista epävarmuutta siitä, missä laajuudessa ne voivat suorittaa sisältöä koskevaa tekstin- ja tiedonlouhintaa. Eräissä tapauksissa tekstin- ja tiedonlouhintaan voi sisältyä tekijänoikeudella, sui generis -tietokantaoikeudella tai sekä tekijänoikeudella että sui generis -tietokantaoikeudella suojattuja tekoja, erityisesti kappaleen valmistaminen teoksista tai muusta suojatusta aineistosta, sisällön tietokannasta kopiointi tai sekä tällainen kappaleen valmistaminen että sisällön tietokannasta kopiointi, joka tapahtuu esimerkiksi silloin, kun data normalisoidaan tekstin- ja tiedonlouhintaprosessissa. Jos poikkeusta tai rajoitusta ei sovelleta, tällaisten tekojen suorittaminen edellyttää oikeudenhaltijoiden lupaa. |
| --- | --- |

(8)

Uusi tekniikka mahdollistaa digitaalisessa muodossa olevan tiedon, kuten tekstin, äänten, kuvien tai datan, automaattisen laskennallisen analyysin, joka tunnetaan yleisesti tekstin- ja tiedonlouhintana. Tekstin- ja tiedonlouhinta mahdollistaa suurien tietomäärien käsittelemisen uuden tietämyksen hankkimiseksi ja uusien suuntausten havaitsemiseksi. Tekstin- ja tiedonlouhintatekniikka on läsnä kaikkialla digitaalitaloudessa, mutta yleisesti tunnustetaan, että tekstin- ja tiedonlouhinta voi hyödyttää erityisesti tutkimusyhteisöä ja tukea näin innovointia. Tällaisesta tekniikasta on hyötyä yliopistoille ja muille tutkimusorganisaatioille sekä kulttuuriperintölaitoksille, sillä ne voisivat myös harjoittaa tutkimusta pääasiallisen toimintansa yhteydessä. Tällaisilla organisaatioilla ja laitoksilla unionissa on kuitenkin oikeudellista epävarmuutta siitä, missä laajuudessa ne voivat suorittaa sisältöä koskevaa tekstin- ja tiedonlouhintaa. Eräissä tapauksissa tekstin- ja tiedonlouhintaan voi sisältyä tekijänoikeudella, sui generis -tietokantaoikeudella tai sekä tekijänoikeudella että sui generis -tietokantaoikeudella suojattuja tekoja, erityisesti kappaleen valmistaminen teoksista tai muusta suojatusta aineistosta, sisällön tietokannasta kopiointi tai sekä tällainen kappaleen valmistaminen että sisällön tietokannasta kopiointi, joka tapahtuu esimerkiksi silloin, kun data normalisoidaan tekstin- ja tiedonlouhintaprosessissa. Jos poikkeusta tai rajoitusta ei sovelleta, tällaisten tekojen suorittaminen edellyttää oikeudenhaltijoiden lupaa.

| (9) | Tekstin- ja tiedonlouhintaa voidaan harjoittaa myös pelkistä tosiasioista tai tiedoista, jotka eivät ole tekijänoikeudella suojattuja, eikä tällaisissa tapauksissa tekijänoikeuslainsäädännön mukaista lupaa tarvita. Voi myös olla tapauksia, joissa tekstin- ja tiedonlouhintaan ei sisälly kappaleen valmistamista tai joissa toteutettuun kappaleen valmistamiseen sovelletaan direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 1 kohdassa säädettyä tilapäistä kappaleen valmistamista koskevaa pakollista poikkeusta, jota olisi edelleen sovellettava niihin tekstin- ja tiedonlouhintatekniikoihin, joihin ei sisälly kyseisen poikkeuksen soveltamisalaa pidemmälle menevää kopioiden valmistamista. |
| --- | --- |

(9)

Tekstin- ja tiedonlouhintaa voidaan harjoittaa myös pelkistä tosiasioista tai tiedoista, jotka eivät ole tekijänoikeudella suojattuja, eikä tällaisissa tapauksissa tekijänoikeuslainsäädännön mukaista lupaa tarvita. Voi myös olla tapauksia, joissa tekstin- ja tiedonlouhintaan ei sisälly kappaleen valmistamista tai joissa toteutettuun kappaleen valmistamiseen sovelletaan direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 1 kohdassa säädettyä tilapäistä kappaleen valmistamista koskevaa pakollista poikkeusta, jota olisi edelleen sovellettava niihin tekstin- ja tiedonlouhintatekniikoihin, joihin ei sisälly kyseisen poikkeuksen soveltamisalaa pidemmälle menevää kopioiden valmistamista.

| (10) | Unionin oikeudessa on vahvistettu tieteellistä tutkimusta varten tapahtuvaa käyttöä koskevia tiettyjä poikkeuksia ja rajoituksia, joita voidaan soveltaa tekstin- ja tiedonlouhintaan. Nämä poikkeukset ja rajoitukset ovat kuitenkin valinnaisia, eikä niitä ole täysin mukautettu tekniikan käyttöön tieteellisessä tutkimuksessa. Lisäksi silloin, kun tutkijoilla on sisältöön laillinen pääsy, esimerkiksi julkaisujen tilausten tai avoimen saatavuuden tarjoavien (open access) lisenssien vuoksi, lisenssien ehdoissa voitaisiin poissulkea tekstin- ja tiedonlouhinta. Koska tutkimusta tehdään yhä enemmän digitaalitekniikan avulla, vaarana on, että unionin kilpailuasema tutkimusalueena kärsii, jollei ryhdytä toimiin tekstin- ja tiedonlouhintaa koskevan oikeudellisen epävarmuuden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Unionin oikeudessa on vahvistettu tieteellistä tutkimusta varten tapahtuvaa käyttöä koskevia tiettyjä poikkeuksia ja rajoituksia, joita voidaan soveltaa tekstin- ja tiedonlouhintaan. Nämä poikkeukset ja rajoitukset ovat kuitenkin valinnaisia, eikä niitä ole täysin mukautettu tekniikan käyttöön tieteellisessä tutkimuksessa. Lisäksi silloin, kun tutkijoilla on sisältöön laillinen pääsy, esimerkiksi julkaisujen tilausten tai avoimen saatavuuden tarjoavien (open access) lisenssien vuoksi, lisenssien ehdoissa voitaisiin poissulkea tekstin- ja tiedonlouhinta. Koska tutkimusta tehdään yhä enemmän digitaalitekniikan avulla, vaarana on, että unionin kilpailuasema tutkimusalueena kärsii, jollei ryhdytä toimiin tekstin- ja tiedonlouhintaa koskevan oikeudellisen epävarmuuden korjaamiseksi.

| (11) | Tekstin- ja tiedonlouhintaa koskevaan oikeudelliseen epävarmuuteen olisi puututtava säätämällä yliopistoja ja muita tutkimusorganisaatioita sekä kulttuuriperintölaitoksia varten pakollisesta poikkeuksesta, joka koskee yksinoikeutta kappaleen valmistamiseen ja oikeutta estää tietokannasta kopiointi. Unionin nykyisessä tutkimuspolitiikassa yliopistoja ja tutkimuslaitoksia kannustetaan yhteistyöhön yksityisen sektorin kanssa, joten sen mukaisesti tutkimusorganisaatioiden olisi myös oltava oikeutettuja tällaiseen poikkeukseen silloin, kun niiden tutkimustoimintaa harjoitetaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden puitteissa. Tutkimusorganisaatioiden ja kulttuuriperintölaitosten olisi edelleenkin oltava oikeutettuja poikkeukseen, mutta niiden olisi niin ikään voitava käyttää yksityisiä kumppaneitaan tekstin- ja tiedonlouhinnan suorittamisessa, myös niiden teknisiä välineitä käyttämällä. |
| --- | --- |

(11)

Tekstin- ja tiedonlouhintaa koskevaan oikeudelliseen epävarmuuteen olisi puututtava säätämällä yliopistoja ja muita tutkimusorganisaatioita sekä kulttuuriperintölaitoksia varten pakollisesta poikkeuksesta, joka koskee yksinoikeutta kappaleen valmistamiseen ja oikeutta estää tietokannasta kopiointi. Unionin nykyisessä tutkimuspolitiikassa yliopistoja ja tutkimuslaitoksia kannustetaan yhteistyöhön yksityisen sektorin kanssa, joten sen mukaisesti tutkimusorganisaatioiden olisi myös oltava oikeutettuja tällaiseen poikkeukseen silloin, kun niiden tutkimustoimintaa harjoitetaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden puitteissa. Tutkimusorganisaatioiden ja kulttuuriperintölaitosten olisi edelleenkin oltava oikeutettuja poikkeukseen, mutta niiden olisi niin ikään voitava käyttää yksityisiä kumppaneitaan tekstin- ja tiedonlouhinnan suorittamisessa, myös niiden teknisiä välineitä käyttämällä.

| (12) | Tutkimusorganisaatioihin kuuluu unionissa monenlaisia yhteisöjä, joiden ensisijaisena tavoitteena on tehdä tieteellistä tutkimusta tai tehdä tätä koulutuspalvelujen tarjoamisen ohella. Tässä direktiivissä ilmaisun ”tieteellinen tutkimus” olisi ymmärrettävä kattavan sekä luonnontieteet että humanistiset tieteet. Koska tällaisia yhteisöjä on monenlaisia, on tärkeää päästä yhteisymmärrykseen siitä, mitä tutkimusorganisaatioilla tarkoitetaan. Niiden olisi katettava yliopistojen tai muiden korkea-asteen oppilaitosten ja niiden kirjastojen ohella esimerkiksi myös tutkimuslaitosten ja kaltaiset yhteisöt ja sairaalat, jotka harjoittavat tutkimustoimintaa. Erilaisista oikeudellisista muodoista ja rakenteista huolimatta jäsenvaltioiden tutkimusorganisaatioille on yleensä yhteistä se, että ne toimivat joko voittoa tavoittelematta tai toteuttaen samalla valtion tunnustamaa yleisen edun mukaista tehtävää. Tällainen yleisen edun mukainen tehtävä voitaisiin ottaa huomioon esimerkiksi julkisessa rahoituksessa taikka kansallisten lakien säännöksissä tai hankintasopimusten määräyksissä. Tätä direktiiviä sovellettaessa tutkimusorganisaatioiksi ei sitä vastoin pitäisi katsoa organisaatioita, joissa liikeyrityksillä on ratkaiseva vaikutusvalta, jonka perusteella tällaiset liikeyritykset voivat käyttää määräysvaltaa joko osakkeenomistajina tai osakkaina tai vastaavien rakenteellisten tilanteiden takia, jolloin tuloksena voi olla etuuskohtelun mukainen pääsy tutkimuksen tuloksiin. |
| --- | --- |

(12)

Tutkimusorganisaatioihin kuuluu unionissa monenlaisia yhteisöjä, joiden ensisijaisena tavoitteena on tehdä tieteellistä tutkimusta tai tehdä tätä koulutuspalvelujen tarjoamisen ohella. Tässä direktiivissä ilmaisun ”tieteellinen tutkimus” olisi ymmärrettävä kattavan sekä luonnontieteet että humanistiset tieteet. Koska tällaisia yhteisöjä on monenlaisia, on tärkeää päästä yhteisymmärrykseen siitä, mitä tutkimusorganisaatioilla tarkoitetaan. Niiden olisi katettava yliopistojen tai muiden korkea-asteen oppilaitosten ja niiden kirjastojen ohella esimerkiksi myös tutkimuslaitosten ja kaltaiset yhteisöt ja sairaalat, jotka harjoittavat tutkimustoimintaa. Erilaisista oikeudellisista muodoista ja rakenteista huolimatta jäsenvaltioiden tutkimusorganisaatioille on yleensä yhteistä se, että ne toimivat joko voittoa tavoittelematta tai toteuttaen samalla valtion tunnustamaa yleisen edun mukaista tehtävää. Tällainen yleisen edun mukainen tehtävä voitaisiin ottaa huomioon esimerkiksi julkisessa rahoituksessa taikka kansallisten lakien säännöksissä tai hankintasopimusten määräyksissä. Tätä direktiiviä sovellettaessa tutkimusorganisaatioiksi ei sitä vastoin pitäisi katsoa organisaatioita, joissa liikeyrityksillä on ratkaiseva vaikutusvalta, jonka perusteella tällaiset liikeyritykset voivat käyttää määräysvaltaa joko osakkeenomistajina tai osakkaina tai vastaavien rakenteellisten tilanteiden takia, jolloin tuloksena voi olla etuuskohtelun mukainen pääsy tutkimuksen tuloksiin.

| (13) | Kulttuuriperintölaitosten olisi ymmärrettävä kattavan yleisölle avoimet kirjastot ja museot riippumatta siitä, minkä tyyppisiä teoksia tai muuta suojattua aineistoa niillä on pysyvissä kokoelmissaan, sekä arkistot ja elokuva- tai äänitearkistot. Niihin olisi katsottava kuuluvan muiden muassa kansalliskirjastot ja kansallisarkistot sekä, siltä osin kuin kyse on niiden arkistoista ja yleisölle avoimista kirjastoista, oppilaitokset, tutkimusorganisaatiot ja julkisen sektorin yleisradio-organisaatiot. |
| --- | --- |

(13)

Kulttuuriperintölaitosten olisi ymmärrettävä kattavan yleisölle avoimet kirjastot ja museot riippumatta siitä, minkä tyyppisiä teoksia tai muuta suojattua aineistoa niillä on pysyvissä kokoelmissaan, sekä arkistot ja elokuva- tai äänitearkistot. Niihin olisi katsottava kuuluvan muiden muassa kansalliskirjastot ja kansallisarkistot sekä, siltä osin kuin kyse on niiden arkistoista ja yleisölle avoimista kirjastoista, oppilaitokset, tutkimusorganisaatiot ja julkisen sektorin yleisradio-organisaatiot.

| (14) | Tutkimusorganisaatioiden ja kulttuuriperintölaitosten, mukaan lukien niihin yhteydessä olevat henkilöt, olisi kuuluttava tekstin- ja tiedonlouhintaa koskevan poikkeuksen soveltamisalaan, kun kyseessä on sisältö, johon niillä on laillinen pääsy. Laillinen pääsy olisi ymmärrettävä siten, että se kattaa pääsyn sisältöön avointa saatavuutta koskevien toimintaperiaatteiden (open access policy) perusteella taikka oikeudenhaltijoiden ja tutkimusorganisaatioiden tai kulttuuriperintölaitosten sopimusjärjestelyjen, kuten tilausten, perusteella taikka muilla laillisilla keinoilla. Tapauksissa, joissa tilauksia ovat tehneet tutkimusorganisaatiot tai kulttuuriperintölaitokset, olisi esimerkiksi katsottava, että laillinen pääsy on niihin yhteydessä olevilla, näiden tilausten kattamilla henkilöillä. Laillisen pääsyn olisi katettava myös pääsy verkossa vapaasti saatavissa olevaan sisältöön. |
| --- | --- |

(14)

Tutkimusorganisaatioiden ja kulttuuriperintölaitosten, mukaan lukien niihin yhteydessä olevat henkilöt, olisi kuuluttava tekstin- ja tiedonlouhintaa koskevan poikkeuksen soveltamisalaan, kun kyseessä on sisältö, johon niillä on laillinen pääsy. Laillinen pääsy olisi ymmärrettävä siten, että se kattaa pääsyn sisältöön avointa saatavuutta koskevien toimintaperiaatteiden (open access policy) perusteella taikka oikeudenhaltijoiden ja tutkimusorganisaatioiden tai kulttuuriperintölaitosten sopimusjärjestelyjen, kuten tilausten, perusteella taikka muilla laillisilla keinoilla. Tapauksissa, joissa tilauksia ovat tehneet tutkimusorganisaatiot tai kulttuuriperintölaitokset, olisi esimerkiksi katsottava, että laillinen pääsy on niihin yhteydessä olevilla, näiden tilausten kattamilla henkilöillä. Laillisen pääsyn olisi katettava myös pääsy verkossa vapaasti saatavissa olevaan sisältöön.

| (15) | Tutkimusorganisaatiot ja kulttuuriperintölaitokset voivat tietyissä tapauksissa, esimerkiksi tieteellisen tutkimuksen tulosten todentamiseksi myöhemmin, joutua säilyttämään kopiot, jotka on valmistettu tekstin- ja tiedonlouhinnan suorittamiseksi sovellettavan poikkeuksen nojalla. Tällaisissa tapauksissa kopiot olisi tallennettava suojattuun ympäristöön. Jäsenvaltioiden olisi voitava määrittää kansallisella tasolla ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen kopioiden säilyttämistä koskevia yksityiskohtaisia lisäsääntöjä, jotka koskevat esimerkiksi mahdollisuutta nimittää luotettuja elimiä tällaisten kopioiden tallentamista varten. Jotta poikkeuksen soveltamista ei tarpeettomasti rajoitettaisi, tällaisten yksityiskohtaisten sääntöjen olisi oltava oikeasuhteisia ja rajoituttava siihen, mikä on tarpeen kopioiden säilyttämiseksi turvallisesti ja luvattoman käytön estämiseksi. Muun tieteellistä tutkimusta varten tapahtuvan käytön kuin tekstin- ja tiedonlouhinnan, kuten tieteellistä vertaisarviointia ja yhteistä tutkimusta varten tapahtuvan käytön, olisi soveltuvin osin edelleen kuuluttava direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetyn poikkeuksen tai rajoituksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(15)

Tutkimusorganisaatiot ja kulttuuriperintölaitokset voivat tietyissä tapauksissa, esimerkiksi tieteellisen tutkimuksen tulosten todentamiseksi myöhemmin, joutua säilyttämään kopiot, jotka on valmistettu tekstin- ja tiedonlouhinnan suorittamiseksi sovellettavan poikkeuksen nojalla. Tällaisissa tapauksissa kopiot olisi tallennettava suojattuun ympäristöön. Jäsenvaltioiden olisi voitava määrittää kansallisella tasolla ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen kopioiden säilyttämistä koskevia yksityiskohtaisia lisäsääntöjä, jotka koskevat esimerkiksi mahdollisuutta nimittää luotettuja elimiä tällaisten kopioiden tallentamista varten. Jotta poikkeuksen soveltamista ei tarpeettomasti rajoitettaisi, tällaisten yksityiskohtaisten sääntöjen olisi oltava oikeasuhteisia ja rajoituttava siihen, mikä on tarpeen kopioiden säilyttämiseksi turvallisesti ja luvattoman käytön estämiseksi. Muun tieteellistä tutkimusta varten tapahtuvan käytön kuin tekstin- ja tiedonlouhinnan, kuten tieteellistä vertaisarviointia ja yhteistä tutkimusta varten tapahtuvan käytön, olisi soveltuvin osin edelleen kuuluttava direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetyn poikkeuksen tai rajoituksen soveltamisalaan.

| (16) | Kun otetaan huomioon pääsyä oikeudenhaltijoiden teoksiin tai muuhun suojattuun aineistoon koskevien pyyntöjen ja oikeudenhaltijoiden teosten tai muun suojatun aineiston latausten mahdollisesti suuri lukumäärä, oikeudenhaltijoiden olisi voitava soveltaa toimenpiteitä, kun on olemassa riski siitä, että niiden järjestelmien tai tietokantojen turvallisuus ja eheys voisivat vaarantua. Tällaisilla toimenpiteillä, mukaan lukien IP-osoitteen varmennus tai käyttäjän tunnistautuminen, voitaisiin esimerkiksi varmistaa, että ainoastaan henkilöillä, joilla on laillinen pääsy oikeudenhaltijoiden tietoihin, on pääsy niihin. Näiden toimenpiteiden olisi oltava oikeassa suhteessa asiaan liittyviin riskeihin, ne eivät saisi ylittää sitä, mikä on tarpeen tavoitteen saavuttamiseksi eli järjestelmän turvallisuuden ja eheyden varmistamiseksi, eikä niillä saisi heikentää poikkeuksen tehokasta soveltamista. |
| --- | --- |

(16)

Kun otetaan huomioon pääsyä oikeudenhaltijoiden teoksiin tai muuhun suojattuun aineistoon koskevien pyyntöjen ja oikeudenhaltijoiden teosten tai muun suojatun aineiston latausten mahdollisesti suuri lukumäärä, oikeudenhaltijoiden olisi voitava soveltaa toimenpiteitä, kun on olemassa riski siitä, että niiden järjestelmien tai tietokantojen turvallisuus ja eheys voisivat vaarantua. Tällaisilla toimenpiteillä, mukaan lukien IP-osoitteen varmennus tai käyttäjän tunnistautuminen, voitaisiin esimerkiksi varmistaa, että ainoastaan henkilöillä, joilla on laillinen pääsy oikeudenhaltijoiden tietoihin, on pääsy niihin. Näiden toimenpiteiden olisi oltava oikeassa suhteessa asiaan liittyviin riskeihin, ne eivät saisi ylittää sitä, mikä on tarpeen tavoitteen saavuttamiseksi eli järjestelmän turvallisuuden ja eheyden varmistamiseksi, eikä niillä saisi heikentää poikkeuksen tehokasta soveltamista.

| (17) | Kun otetaan huomioon poikkeuksen luonne ja laajuus eli se, että se rajoittuu tieteellistä tutkimusta harjoittaviin yhteisöihin, tällä poikkeuksella oikeudenhaltijoille syntyvä mahdollinen haitta on erittäin vähäinen. Sen vuoksi jäsenvaltiot eivät saisi säätää hyvityksestä oikeudenhaltijoille tällä direktiivillä käyttöön otettujen tekstin- ja tiedonlouhintaa koskevien poikkeusten mukaisissa käyttötarkoituksissa. |
| --- | --- |

(17)

Kun otetaan huomioon poikkeuksen luonne ja laajuus eli se, että se rajoittuu tieteellistä tutkimusta harjoittaviin yhteisöihin, tällä poikkeuksella oikeudenhaltijoille syntyvä mahdollinen haitta on erittäin vähäinen. Sen vuoksi jäsenvaltiot eivät saisi säätää hyvityksestä oikeudenhaltijoille tällä direktiivillä käyttöön otettujen tekstin- ja tiedonlouhintaa koskevien poikkeusten mukaisissa käyttötarkoituksissa.

| (18) | Sen lisäksi, että tekstin- ja tiedonlouhintatekniikoilla on merkitystä tieteellisen tutkimuksen yhteydessä, niin yksityiset kuin julkiset yhteisöt käyttävät niitä laajalti analysoidakseen suuria tietomääriä eri elämänaloilla ja moniin tarkoituksiin, kuten viranomaispalveluja, monimutkaisia liiketoimintapäätöksiä ja uusien sovellusten tai tekniikoiden kehittämistä varten. Oikeudenhaltijoiden olisi edelleen voitava lisensoida tässä direktiivissä säädetyn pakollisen poikkeuksen, joka koskee tekstin- ja tiedonlouhintaa tieteellisiin tutkimustarkoituksiin, sekä direktiivissä 2001/29/EY säädettyjen voimassa olevien poikkeusten ja rajoitusten soveltamisalan ulkopuolelle jäävien teostensa tai muun suojatun aineistonsa käyttö. Samalla olisi otettava huomioon, että tekstin- ja tiedonlouhintatekniikoiden käyttäjille saattaa aiheutua oikeudellista epävarmuutta siitä, voidaanko kappaleen valmistaminen ja kopiointi tekstin- ja tiedonlouhintaa varten suorittaa teoksista tai muusta suojatusta aineistosta, joihin on laillinen pääsy, erityisesti silloin, kun teknistä prosessia varten suoritettu kappaleen valmistaminen tai kopiointi ei täytä kaikkia direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 1 kohdassa säädetyn, tilapäistä kappaleen valmistamista koskevan voimassa olevan poikkeuksen edellytyksiä. Jotta voitaisiin lisätä oikeusvarmuutta tällaisissa tapauksissa ja kannustaa innovointiin myös yksityisellä sektorilla, tällä direktiivillä olisi säädettävä tietyin edellytyksin poikkeuksesta tai rajoituksesta, joka koskee kappaleen valmistamista ja kopiointia teoksista tai muusta suojatusta aineistosta tekstin- ja tiedonlouhintaa varten, ja sallittava valmistettujen kopioiden säilyttäminen, niin kauan kuin se on tarpeen tekstin- ja tiedonlouhintaa varten.
  Tätä poikkeusta tai rajoitusta olisi sovellettava ainoastaan silloin, kun siihen oikeutetulla on teokseen tai muuhun suojattuun aineistoon laillinen pääsy, myös silloin, kun se on saatettu yleisön saataviin verkossa, ja siltä osin kuin oikeudenhaltijat eivät ole pidättäneet asianmukaisella tavalla oikeuksia kappaleen valmistamiseen ja kopiointiin tekstin- ja tiedonlouhintaa varten. Kun sisältö on saatettu yleisön saataviin verkossa, asianmukaiseksi olisi katsottava kyseisten oikeuksien pidättäminen ainoastaan koneluettavilla keinoilla, mukaan lukien metatiedot ja verkkosivuston tai palvelun ehdot. Oikeuksien pidättäminen tekstin- ja tiedonlouhintaa varten ei saisi vaikuttaa muuhun käyttöön. Muissa tapauksissa voi olla asianmukaista pidättää oikeudet muilla keinoilla, kuten sopimusjärjestelyillä tai yksipuolisella ilmoituksella. Oikeudenhaltijoiden olisi voitava soveltaa toimenpiteitä varmistaakseen, että niiden tätä koskevia oikeuksien pidättämisiä kunnioitetaan. Tämä poikkeus tai rajoitus ei saisi vaikuttaa tässä direktiivissä säädettyyn pakolliseen poikkeukseen, joka koskee tekstin- ja tiedonlouhintaa tieteellisiin tutkimustarkoituksiin, samoin kuin direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 1 kohdassa säädettyyn tilapäistä kappaleen valmistamista koskevaan voimassa olevaan poikkeukseen. |
| --- | --- |

(18)

Sen lisäksi, että tekstin- ja tiedonlouhintatekniikoilla on merkitystä tieteellisen tutkimuksen yhteydessä, niin yksityiset kuin julkiset yhteisöt käyttävät niitä laajalti analysoidakseen suuria tietomääriä eri elämänaloilla ja moniin tarkoituksiin, kuten viranomaispalveluja, monimutkaisia liiketoimintapäätöksiä ja uusien sovellusten tai tekniikoiden kehittämistä varten. Oikeudenhaltijoiden olisi edelleen voitava lisensoida tässä direktiivissä säädetyn pakollisen poikkeuksen, joka koskee tekstin- ja tiedonlouhintaa tieteellisiin tutkimustarkoituksiin, sekä direktiivissä 2001/29/EY säädettyjen voimassa olevien poikkeusten ja rajoitusten soveltamisalan ulkopuolelle jäävien teostensa tai muun suojatun aineistonsa käyttö. Samalla olisi otettava huomioon, että tekstin- ja tiedonlouhintatekniikoiden käyttäjille saattaa aiheutua oikeudellista epävarmuutta siitä, voidaanko kappaleen valmistaminen ja kopiointi tekstin- ja tiedonlouhintaa varten suorittaa teoksista tai muusta suojatusta aineistosta, joihin on laillinen pääsy, erityisesti silloin, kun teknistä prosessia varten suoritettu kappaleen valmistaminen tai kopiointi ei täytä kaikkia direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 1 kohdassa säädetyn, tilapäistä kappaleen valmistamista koskevan voimassa olevan poikkeuksen edellytyksiä. Jotta voitaisiin lisätä oikeusvarmuutta tällaisissa tapauksissa ja kannustaa innovointiin myös yksityisellä sektorilla, tällä direktiivillä olisi säädettävä tietyin edellytyksin poikkeuksesta tai rajoituksesta, joka koskee kappaleen valmistamista ja kopiointia teoksista tai muusta suojatusta aineistosta tekstin- ja tiedonlouhintaa varten, ja sallittava valmistettujen kopioiden säilyttäminen, niin kauan kuin se on tarpeen tekstin- ja tiedonlouhintaa varten.

Tätä poikkeusta tai rajoitusta olisi sovellettava ainoastaan silloin, kun siihen oikeutetulla on teokseen tai muuhun suojattuun aineistoon laillinen pääsy, myös silloin, kun se on saatettu yleisön saataviin verkossa, ja siltä osin kuin oikeudenhaltijat eivät ole pidättäneet asianmukaisella tavalla oikeuksia kappaleen valmistamiseen ja kopiointiin tekstin- ja tiedonlouhintaa varten. Kun sisältö on saatettu yleisön saataviin verkossa, asianmukaiseksi olisi katsottava kyseisten oikeuksien pidättäminen ainoastaan koneluettavilla keinoilla, mukaan lukien metatiedot ja verkkosivuston tai palvelun ehdot. Oikeuksien pidättäminen tekstin- ja tiedonlouhintaa varten ei saisi vaikuttaa muuhun käyttöön. Muissa tapauksissa voi olla asianmukaista pidättää oikeudet muilla keinoilla, kuten sopimusjärjestelyillä tai yksipuolisella ilmoituksella. Oikeudenhaltijoiden olisi voitava soveltaa toimenpiteitä varmistaakseen, että niiden tätä koskevia oikeuksien pidättämisiä kunnioitetaan. Tämä poikkeus tai rajoitus ei saisi vaikuttaa tässä direktiivissä säädettyyn pakolliseen poikkeukseen, joka koskee tekstin- ja tiedonlouhintaa tieteellisiin tutkimustarkoituksiin, samoin kuin direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 1 kohdassa säädettyyn tilapäistä kappaleen valmistamista koskevaan voimassa olevaan poikkeukseen.

| (19) | Direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 3 kohdan a alakohdassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus ottaa käyttöön poikkeus tai rajoitus oikeuksiin, jotka koskevat kappaleen valmistamista teoksista tai muusta suojatusta aineistosta sekä niiden yleisölle välittämistä ja yleisön saataviin saattamista siten, että yleisöön kuuluvilla henkilöillä on mahdollisuus saada ne saataviinsa itse valitsemastaan paikasta ja itse valitsemanaan aikana yksinomaan opetuksen havainnollistamiseen. Lisäksi direktiivin 96/9/EY 6 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja 9 artiklan b alakohdassa sallitaan tietokannan käyttö ja sen sisällön olennaisen osan kopiointi opetuksen havainnollistamiseen. Näiden poikkeusten tai rajoitusten soveltamisala digitaalisissa käyttötarkoituksissa on epäselvä. Tämän lisäksi ei ole selvyyttä siitä, sovellettaisiinko näitä poikkeuksia tai rajoituksia silloin, kun opetus järjestetään verkossa ja etäopetuksena. Voimassa olevassa lainsäädäntökehyksessä ei myöskään säädetä rajatylittävästä vaikutuksesta. Tilanne saattaa haitata digitaalisesti tuetun opetustoiminnan ja etäoppimisen kehittämistä. Sen vuoksi on tarpeen ottaa käyttöön uusi pakollinen poikkeus tai rajoitus, jotta varmistetaan, että oppilaitokset saavat täyden oikeusvarmuuden käyttäessään teoksia tai muuta suojattua aineistoa digitaalisessa opetustoiminnassa, myös verkossa ja rajojen yli. |
| --- | --- |

(19)

Direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 3 kohdan a alakohdassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus ottaa käyttöön poikkeus tai rajoitus oikeuksiin, jotka koskevat kappaleen valmistamista teoksista tai muusta suojatusta aineistosta sekä niiden yleisölle välittämistä ja yleisön saataviin saattamista siten, että yleisöön kuuluvilla henkilöillä on mahdollisuus saada ne saataviinsa itse valitsemastaan paikasta ja itse valitsemanaan aikana yksinomaan opetuksen havainnollistamiseen. Lisäksi direktiivin 96/9/EY 6 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja 9 artiklan b alakohdassa sallitaan tietokannan käyttö ja sen sisällön olennaisen osan kopiointi opetuksen havainnollistamiseen. Näiden poikkeusten tai rajoitusten soveltamisala digitaalisissa käyttötarkoituksissa on epäselvä. Tämän lisäksi ei ole selvyyttä siitä, sovellettaisiinko näitä poikkeuksia tai rajoituksia silloin, kun opetus järjestetään verkossa ja etäopetuksena. Voimassa olevassa lainsäädäntökehyksessä ei myöskään säädetä rajatylittävästä vaikutuksesta. Tilanne saattaa haitata digitaalisesti tuetun opetustoiminnan ja etäoppimisen kehittämistä. Sen vuoksi on tarpeen ottaa käyttöön uusi pakollinen poikkeus tai rajoitus, jotta varmistetaan, että oppilaitokset saavat täyden oikeusvarmuuden käyttäessään teoksia tai muuta suojattua aineistoa digitaalisessa opetustoiminnassa, myös verkossa ja rajojen yli.

| (20) | Etäoppiminen ja rajatylittävät koulutusohjelmat ovat kehittyneet pisimmälle korkea-asteen koulutuksessa, mutta digitaalisia työkaluja ja resursseja käytetään yhä enemmän kaikilla koulutuksen tasoilla, erityisesti oppimiskokemuksen parantamiseksi ja rikastuttamiseksi. Tässä direktiivissä säädetyn poikkeuksen tai rajoituksen olisi sen vuoksi hyödytettävä kaikkia jäsenvaltion tunnustamia oppilaitoksia, myös alemman perusasteen, ylemmän perusasteen ja keskiasteen, ammatillisen ja korkea-asteen koulutuksen oppilaitoksia. Sitä olisi sovellettava vain siltä osin, kuin käyttö on perusteltua kyseisen opetustoiminnan ei-kaupallisen tarkoituksen vuoksi. Oppilaitoksen organisaatiorakenne ja rahoitustapa eivät saisi olla ratkaisevia tekijöitä, kun määritetään, onko sen toiminta luonteeltaan ei-kaupallista. |
| --- | --- |

(20)

Etäoppiminen ja rajatylittävät koulutusohjelmat ovat kehittyneet pisimmälle korkea-asteen koulutuksessa, mutta digitaalisia työkaluja ja resursseja käytetään yhä enemmän kaikilla koulutuksen tasoilla, erityisesti oppimiskokemuksen parantamiseksi ja rikastuttamiseksi. Tässä direktiivissä säädetyn poikkeuksen tai rajoituksen olisi sen vuoksi hyödytettävä kaikkia jäsenvaltion tunnustamia oppilaitoksia, myös alemman perusasteen, ylemmän perusasteen ja keskiasteen, ammatillisen ja korkea-asteen koulutuksen oppilaitoksia. Sitä olisi sovellettava vain siltä osin, kuin käyttö on perusteltua kyseisen opetustoiminnan ei-kaupallisen tarkoituksen vuoksi. Oppilaitoksen organisaatiorakenne ja rahoitustapa eivät saisi olla ratkaisevia tekijöitä, kun määritetään, onko sen toiminta luonteeltaan ei-kaupallista.

| (21) | Tässä direktiivissä säädetty poikkeus tai rajoitus yksinomaan opetuksen havainnollistamista varten olisi ymmärrettävä siten, että se kattaa teosten tai muun suojatun aineiston digitaalisen käytön opetuksen, myös oppimistoiminnan, tukemiseen, rikastuttamiseen tai täydentämiseen. Kyseisen poikkeuksen tai rajoituksen nojalla sallittu ohjelmistojen levitys olisi rajoitettava ohjelmistojen digitaaliseen siirtoon. Useimmissa tapauksissa havainnollistamisen käsite viittaisi sen vuoksi vain teosten osien tai otteiden käyttöön, joka ei saisi korvata ensisijaisesti koulutusmarkkinoille tarkoitetun materiaalin ostamista. Jäsenvaltioiden olisi poikkeusta tai rajoitusta täytäntöön pannessaan edelleen voitava erityyppisten teosten tai muun suojatun aineiston osalta tasapainotetulla tavalla vapaasti täsmentää, kuinka suuri osuus teoksesta tai muusta suojatusta aineistosta voidaan käyttää yksinomaan opetuksen havainnollistamiseen. Poikkeuksen tai rajoituksen nojalla sallittujen käyttötarkoitusten olisi ymmärrettävä kattavan vammaisten henkilöiden erityiset saavutettavuustarpeet opetuksen havainnollistamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(21)

Tässä direktiivissä säädetty poikkeus tai rajoitus yksinomaan opetuksen havainnollistamista varten olisi ymmärrettävä siten, että se kattaa teosten tai muun suojatun aineiston digitaalisen käytön opetuksen, myös oppimistoiminnan, tukemiseen, rikastuttamiseen tai täydentämiseen. Kyseisen poikkeuksen tai rajoituksen nojalla sallittu ohjelmistojen levitys olisi rajoitettava ohjelmistojen digitaaliseen siirtoon. Useimmissa tapauksissa havainnollistamisen käsite viittaisi sen vuoksi vain teosten osien tai otteiden käyttöön, joka ei saisi korvata ensisijaisesti koulutusmarkkinoille tarkoitetun materiaalin ostamista. Jäsenvaltioiden olisi poikkeusta tai rajoitusta täytäntöön pannessaan edelleen voitava erityyppisten teosten tai muun suojatun aineiston osalta tasapainotetulla tavalla vapaasti täsmentää, kuinka suuri osuus teoksesta tai muusta suojatusta aineistosta voidaan käyttää yksinomaan opetuksen havainnollistamiseen. Poikkeuksen tai rajoituksen nojalla sallittujen käyttötarkoitusten olisi ymmärrettävä kattavan vammaisten henkilöiden erityiset saavutettavuustarpeet opetuksen havainnollistamisen yhteydessä.

| (22) | Teosten tai muun suojatun aineiston käytön tässä direktiivissä säädetyn yksinomaan opetuksen havainnollistamista varten tehtävän poikkeuksen tai rajoituksen nojalla olisi tapahduttava ainoastaan oppilaitosten vastuulla toteutettavan opetus- ja oppimistoiminnan yhteydessä, myös kokeiden tai muualla kuin oppilaitosten tiloissa, esimerkiksi museossa, kirjastossa tai muussa kulttuuriperintölaitoksessa, tapahtuvan opetustoiminnan aikana, ja se olisi rajoitettava siihen, mikä on tarpeen tällaista toimintaa varten. Poikkeuksen tai rajoituksen olisi katettava sekä luokkahuoneessa tai muissa paikoissa digitaalisin keinoin, esimerkiksi sähköisten valkotaulujen tai mahdollisesti internetiin liitettyjen digitaalilaitteiden avulla, tapahtuva teosten tai muun suojatun aineiston käyttö että suojatuissa sähköisissä ympäristöissä tapahtuva etäkäyttö, esimerkiksi verkkokurssien yhteydessä tai pääsy tiettyä kurssia täydentävään opetusmateriaaliin. Suojatuilla sähköisillä ympäristöillä olisi tarkoitettava digitaalisia opetus- ja oppimisympäristöjä, joihin pääsy rajataan oppilaitoksen opetushenkilöstölle ja opinto-ohjelmaan ilmoittautuneille oppilaille tai opiskelijoille erityisesti asianmukaisilla tunnistautumismenettelyillä, mukaan lukien salasanapohjainen tunnistautuminen. |
| --- | --- |

(22)

Teosten tai muun suojatun aineiston käytön tässä direktiivissä säädetyn yksinomaan opetuksen havainnollistamista varten tehtävän poikkeuksen tai rajoituksen nojalla olisi tapahduttava ainoastaan oppilaitosten vastuulla toteutettavan opetus- ja oppimistoiminnan yhteydessä, myös kokeiden tai muualla kuin oppilaitosten tiloissa, esimerkiksi museossa, kirjastossa tai muussa kulttuuriperintölaitoksessa, tapahtuvan opetustoiminnan aikana, ja se olisi rajoitettava siihen, mikä on tarpeen tällaista toimintaa varten. Poikkeuksen tai rajoituksen olisi katettava sekä luokkahuoneessa tai muissa paikoissa digitaalisin keinoin, esimerkiksi sähköisten valkotaulujen tai mahdollisesti internetiin liitettyjen digitaalilaitteiden avulla, tapahtuva teosten tai muun suojatun aineiston käyttö että suojatuissa sähköisissä ympäristöissä tapahtuva etäkäyttö, esimerkiksi verkkokurssien yhteydessä tai pääsy tiettyä kurssia täydentävään opetusmateriaaliin. Suojatuilla sähköisillä ympäristöillä olisi tarkoitettava digitaalisia opetus- ja oppimisympäristöjä, joihin pääsy rajataan oppilaitoksen opetushenkilöstölle ja opinto-ohjelmaan ilmoittautuneille oppilaille tai opiskelijoille erityisesti asianmukaisilla tunnistautumismenettelyillä, mukaan lukien salasanapohjainen tunnistautuminen.

| (23) | Eräissä jäsenvaltioissa on teosten ja muun suojatun aineiston koulutuskäytön helpottamiseksi käytössä erilaisia järjestelyjä, jotka perustuvat direktiivissä 2001/29/EY säädetyn poikkeuksen tai rajoituksen täytäntöönpanoon tai muita käyttötarkoituksia kattaviin lisensointisopimuksiin. Tällaiset järjestelyt on yleensä kehitetty oppilaitosten ja koulutuksen eri tasojen tarpeet huomioon ottaen. Vaikka onkin olennaisen tärkeää yhdenmukaistaa uuden pakollisen poikkeuksen tai rajoituksen soveltamisala digitaalisessa käytössä ja rajatylittävässä opetustoiminnassa, täytäntöönpanoa koskevat järjestelyt voivat poiketa jäsenvaltiosta toiseen, siltä osin kuin ne eivät haittaa poikkeuksen tai rajoituksen tehokasta soveltamista taikka rajatylittävää käyttöä. Jäsenvaltioiden olisi esimerkiksi voitava edelleen vapaasti edellyttää, että teosten tai muun suojatun aineiston käytössä kunnioitetaan tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden moraalisia oikeuksia. Näin jäsenvaltioiden pitäisi voida hyödyntää kansallisella tasolla tehtyjä olemassa olevia järjestelyjä. Jäsenvaltiot voisivat erityisesti päättää, että poikkeuksen tai rajoituksen täysimittainen tai osittainen soveltaminen olisi riippuvainen sellaisten soveltuvien lisenssien saatavuudesta, jotka kattavat vähintään samat käyttötarkoitukset kuin poikkeuksen tai rajoituksen nojalla sallitaan. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kun lisenssit kattavat vain osan poikkeuksen tai rajoituksen nojalla sallituista käyttötarkoituksista, kaikki muut käyttötarkoitukset jäävät edelleen poikkeuksen tai rajoituksen piiriin.
  Jäsenvaltiot voisivat esimerkiksi käyttää tätä mekanismia siihen, että asetetaan etusijalle lisenssit ensisijaisesti koulutusmarkkinoille tarkoitettuun materiaaliin tai lisenssit nuotteihin. Jotta estettäisiin se, että poikkeuksen soveltamisen asettaminen riippuvaiseksi lisenssien saatavuudesta aiheuttaa oppilaitoksille oikeudellista epävarmuutta tai hallinnollisen rasitteen, tällaista toimintatapaa käyttävien jäsenvaltioiden olisi toteutettava konkreettisia toimenpiteitä varmistaakseen, että lisensointijärjestelmiä, joilla sallitaan teosten tai muun suojatun aineiston digitaalinen käyttö opetuksen havainnollistamiseen, on helposti saatavilla ja että oppilaitokset ovat tietoisia niiden olemassaolosta. Tällaisten lisensointijärjestelmien olisi vastattava oppilaitosten tarpeita. Voitaisiin myös kehittää tietovälineitä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että olemassa olevat lisensointijärjestelmät ovat näkyviä. Tällaiset järjestelmät voisivat esimerkiksi perustua kollektiiviseen lisensointiin tai laajennettuun kollektiiviseen lisensointiin, jottei oppilaitosten tarvitse neuvotella lisenssejä erikseen oikeudenhaltijoiden kanssa. Oikeusvarmuuden takaamiseksi jäsenvaltioiden olisi täsmennettävä, millä edellytyksin oppilaitos voi käyttää suojattuja teoksia tai muuta suojattua aineistoa poikkeuksen nojalla ja milloin sen olisi taas toimittava lisensointijärjestelmän nojalla. |
| --- | --- |

(23)

Eräissä jäsenvaltioissa on teosten ja muun suojatun aineiston koulutuskäytön helpottamiseksi käytössä erilaisia järjestelyjä, jotka perustuvat direktiivissä 2001/29/EY säädetyn poikkeuksen tai rajoituksen täytäntöönpanoon tai muita käyttötarkoituksia kattaviin lisensointisopimuksiin. Tällaiset järjestelyt on yleensä kehitetty oppilaitosten ja koulutuksen eri tasojen tarpeet huomioon ottaen. Vaikka onkin olennaisen tärkeää yhdenmukaistaa uuden pakollisen poikkeuksen tai rajoituksen soveltamisala digitaalisessa käytössä ja rajatylittävässä opetustoiminnassa, täytäntöönpanoa koskevat järjestelyt voivat poiketa jäsenvaltiosta toiseen, siltä osin kuin ne eivät haittaa poikkeuksen tai rajoituksen tehokasta soveltamista taikka rajatylittävää käyttöä. Jäsenvaltioiden olisi esimerkiksi voitava edelleen vapaasti edellyttää, että teosten tai muun suojatun aineiston käytössä kunnioitetaan tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden moraalisia oikeuksia. Näin jäsenvaltioiden pitäisi voida hyödyntää kansallisella tasolla tehtyjä olemassa olevia järjestelyjä. Jäsenvaltiot voisivat erityisesti päättää, että poikkeuksen tai rajoituksen täysimittainen tai osittainen soveltaminen olisi riippuvainen sellaisten soveltuvien lisenssien saatavuudesta, jotka kattavat vähintään samat käyttötarkoitukset kuin poikkeuksen tai rajoituksen nojalla sallitaan. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kun lisenssit kattavat vain osan poikkeuksen tai rajoituksen nojalla sallituista käyttötarkoituksista, kaikki muut käyttötarkoitukset jäävät edelleen poikkeuksen tai rajoituksen piiriin.

Jäsenvaltiot voisivat esimerkiksi käyttää tätä mekanismia siihen, että asetetaan etusijalle lisenssit ensisijaisesti koulutusmarkkinoille tarkoitettuun materiaaliin tai lisenssit nuotteihin. Jotta estettäisiin se, että poikkeuksen soveltamisen asettaminen riippuvaiseksi lisenssien saatavuudesta aiheuttaa oppilaitoksille oikeudellista epävarmuutta tai hallinnollisen rasitteen, tällaista toimintatapaa käyttävien jäsenvaltioiden olisi toteutettava konkreettisia toimenpiteitä varmistaakseen, että lisensointijärjestelmiä, joilla sallitaan teosten tai muun suojatun aineiston digitaalinen käyttö opetuksen havainnollistamiseen, on helposti saatavilla ja että oppilaitokset ovat tietoisia niiden olemassaolosta. Tällaisten lisensointijärjestelmien olisi vastattava oppilaitosten tarpeita. Voitaisiin myös kehittää tietovälineitä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että olemassa olevat lisensointijärjestelmät ovat näkyviä. Tällaiset järjestelmät voisivat esimerkiksi perustua kollektiiviseen lisensointiin tai laajennettuun kollektiiviseen lisensointiin, jottei oppilaitosten tarvitse neuvotella lisenssejä erikseen oikeudenhaltijoiden kanssa. Oikeusvarmuuden takaamiseksi jäsenvaltioiden olisi täsmennettävä, millä edellytyksin oppilaitos voi käyttää suojattuja teoksia tai muuta suojattua aineistoa poikkeuksen nojalla ja milloin sen olisi taas toimittava lisensointijärjestelmän nojalla.

| (24) | Jäsenvaltioiden olisi edelleen voitava vapaasti säätää, että oikeudenhaltijat saavat sopivan hyvityksen teostensa tai muun suojatun aineistonsa digitaalisesta käytöstä tässä direktiivissä säädetyn, opetuksen havainnollistamista varten myönnettävän poikkeuksen tai rajoituksen nojalla. Asetettaessa sopiva hyvityksen mahdollinen taso olisi otettava asianmukaisesti huomioon muiden muassa jäsenvaltioiden koulutustavoitteet ja oikeudenhaltijoille aiheutuva haitta. Jäsenvaltioiden, jotka päättävät säätää sopivasta hyvityksestä, olisi kannustettava käyttämään järjestelmiä, jotka eivät aiheuta oppilaitoksille hallinnollista rasitetta. |
| --- | --- |

(24)

Jäsenvaltioiden olisi edelleen voitava vapaasti säätää, että oikeudenhaltijat saavat sopivan hyvityksen teostensa tai muun suojatun aineistonsa digitaalisesta käytöstä tässä direktiivissä säädetyn, opetuksen havainnollistamista varten myönnettävän poikkeuksen tai rajoituksen nojalla. Asetettaessa sopiva hyvityksen mahdollinen taso olisi otettava asianmukaisesti huomioon muiden muassa jäsenvaltioiden koulutustavoitteet ja oikeudenhaltijoille aiheutuva haitta. Jäsenvaltioiden, jotka päättävät säätää sopivasta hyvityksestä, olisi kannustettava käyttämään järjestelmiä, jotka eivät aiheuta oppilaitoksille hallinnollista rasitetta.

| (25) | Kulttuuriperintölaitokset osallistuvat kokoelmiensa säilyttämiseen tuleville sukupolville. Kulttuuriperintölaitoksen kokoelmaan kuuluvan teoksen tai muun suojatun aineiston säilyttäminen voi edellyttää kappaleen valmistamista ja näin ollen asianomaisten oikeudenhaltijoiden lupaa. Digitaalitekniikka tarjoaa uusia keinoja näihin kokoelmiin sisältyvän perinnön säilyttämiseksi mutta luo myös uusia haasteita. Näiden uusien haasteiden takia on tarpeen mukauttaa nykyistä lainsäädäntökehystä säätämällä pakollisesta poikkeuksesta, joka koskee oikeutta kappaleen valmistamiseen, jotta tällainen säilyttäminen on mahdollista kyseisissä laitoksissa. |
| --- | --- |

(25)

Kulttuuriperintölaitokset osallistuvat kokoelmiensa säilyttämiseen tuleville sukupolville. Kulttuuriperintölaitoksen kokoelmaan kuuluvan teoksen tai muun suojatun aineiston säilyttäminen voi edellyttää kappaleen valmistamista ja näin ollen asianomaisten oikeudenhaltijoiden lupaa. Digitaalitekniikka tarjoaa uusia keinoja näihin kokoelmiin sisältyvän perinnön säilyttämiseksi mutta luo myös uusia haasteita. Näiden uusien haasteiden takia on tarpeen mukauttaa nykyistä lainsäädäntökehystä säätämällä pakollisesta poikkeuksesta, joka koskee oikeutta kappaleen valmistamiseen, jotta tällainen säilyttäminen on mahdollista kyseisissä laitoksissa.

| (26) | Se, että jäsenvaltioissa on olemassa erilaisia lähestymistapoja kulttuuriperintölaitosten säilyttämistä varten suorittamaan kappaleen valmistamiseen, haittaa rajatylittävää yhteistyötä, säilyttämiskeinojen jakamista ja tällaisten laitosten toimesta tapahtuvaa rajatylittävien säilyttämisverkostojen perustamista sisämarkkinoilla ja johtaa resurssien tehottomaan käyttöön. Tällä voi olla kielteinen vaikutus kulttuuriperinnön säilyttämiseen. |
| --- | --- |

(26)

Se, että jäsenvaltioissa on olemassa erilaisia lähestymistapoja kulttuuriperintölaitosten säilyttämistä varten suorittamaan kappaleen valmistamiseen, haittaa rajatylittävää yhteistyötä, säilyttämiskeinojen jakamista ja tällaisten laitosten toimesta tapahtuvaa rajatylittävien säilyttämisverkostojen perustamista sisämarkkinoilla ja johtaa resurssien tehottomaan käyttöön. Tällä voi olla kielteinen vaikutus kulttuuriperinnön säilyttämiseen.

| (27) | Jäsenvaltiot olisi sen vuoksi velvoitettava säätämään poikkeuksesta, jolla sallitaan kulttuuriperintölaitoksille kappaleiden valmistaminen niiden kokoelmiin pysyvästi kuuluvista teoksista ja muusta suojatusta aineistosta säilyttämistä varten, esimerkiksi tekniikan vanhentumisen tai alkuperäisen välineen vahingoittumisen huomioon ottamiseksi taikka tällaisten teosten ja muun suojatun aineiston säilymisen turvaamiseksi. Tällaisella poikkeuksella olisi sallittava kopioiden valmistaminen säilyttämiseen soveltuvalla työkalulla, keinolla tai tekniikalla, missä tahansa muodossa tai millä tahansa välineellä, vaadittavana määränä ja missä tahansa teoksen tai muun suojatun aineiston elinkaaren vaiheessa sekä siltä osin, kuin se on tarpeen säilyttämistä varten. Kappaleen valmistamiseen, jonka kulttuuriperintölaitokset suorittavat muuhun tarkoitukseen kuin pysyvissä kokoelmissaan olevien teosten ja muun suojatun aineiston säilyttämiseksi, olisi edelleen saatava oikeudenhaltijoiden lupa, paitsi jos se sallitaan unionin oikeudessa säädettyjen muiden poikkeusten tai rajoitusten nojalla. |
| --- | --- |

(27)

Jäsenvaltiot olisi sen vuoksi velvoitettava säätämään poikkeuksesta, jolla sallitaan kulttuuriperintölaitoksille kappaleiden valmistaminen niiden kokoelmiin pysyvästi kuuluvista teoksista ja muusta suojatusta aineistosta säilyttämistä varten, esimerkiksi tekniikan vanhentumisen tai alkuperäisen välineen vahingoittumisen huomioon ottamiseksi taikka tällaisten teosten ja muun suojatun aineiston säilymisen turvaamiseksi. Tällaisella poikkeuksella olisi sallittava kopioiden valmistaminen säilyttämiseen soveltuvalla työkalulla, keinolla tai tekniikalla, missä tahansa muodossa tai millä tahansa välineellä, vaadittavana määränä ja missä tahansa teoksen tai muun suojatun aineiston elinkaaren vaiheessa sekä siltä osin, kuin se on tarpeen säilyttämistä varten. Kappaleen valmistamiseen, jonka kulttuuriperintölaitokset suorittavat muuhun tarkoitukseen kuin pysyvissä kokoelmissaan olevien teosten ja muun suojatun aineiston säilyttämiseksi, olisi edelleen saatava oikeudenhaltijoiden lupa, paitsi jos se sallitaan unionin oikeudessa säädettyjen muiden poikkeusten tai rajoitusten nojalla.

| (28) | Kulttuuriperintölaitoksilla ei välttämättä ole teknistä keinoa tai asiantuntemusta suorittaakseen kokoelmiensa säilyttämisen edellyttämät teot itse, etenkään digitaaliympäristössä, joten ne saattavat joutua käyttämään tässä muiden kulttuurilaitosten tai muiden kolmansien osapuolten apua. Kulttuuriperintölaitosten olisi tässä direktiivissä säädetyn säilyttämistä varten tehtävän poikkeuksen nojalla voitava käyttää niiden puolesta ja vastuulla toimivia kolmansia osapuolia, mukaan lukien muissa jäsenvaltioissa toimivat kolmannet osapuolet, kopioiden valmistamiseksi. |
| --- | --- |

(28)

Kulttuuriperintölaitoksilla ei välttämättä ole teknistä keinoa tai asiantuntemusta suorittaakseen kokoelmiensa säilyttämisen edellyttämät teot itse, etenkään digitaaliympäristössä, joten ne saattavat joutua käyttämään tässä muiden kulttuurilaitosten tai muiden kolmansien osapuolten apua. Kulttuuriperintölaitosten olisi tässä direktiivissä säädetyn säilyttämistä varten tehtävän poikkeuksen nojalla voitava käyttää niiden puolesta ja vastuulla toimivia kolmansia osapuolia, mukaan lukien muissa jäsenvaltioissa toimivat kolmannet osapuolet, kopioiden valmistamiseksi.

| (29) | Tätä direktiiviä sovellettaessa teosten ja muun suojatun aineiston olisi katsottava kuuluvan pysyvästi kulttuuriperintölaitoksen kokoelmiin, kun kyseinen laitos omistaa tai pitää pysyvästi hallussaan tällaisten teosten tai muun suojatun aineiston kappaleita, esimerkiksi omistuksen siirron tai lisenssisopimuksen, vapaakappaleoikeutta koskevien velvoitteiden tai pysyvien säilytysjärjestelyjen seurauksena. |
| --- | --- |

(29)

Tätä direktiiviä sovellettaessa teosten ja muun suojatun aineiston olisi katsottava kuuluvan pysyvästi kulttuuriperintölaitoksen kokoelmiin, kun kyseinen laitos omistaa tai pitää pysyvästi hallussaan tällaisten teosten tai muun suojatun aineiston kappaleita, esimerkiksi omistuksen siirron tai lisenssisopimuksen, vapaakappaleoikeutta koskevien velvoitteiden tai pysyvien säilytysjärjestelyjen seurauksena.

| (30) | Kulttuuriperintölaitosten olisi hyödyttävä selkeästä kehyksestä, joka koskee tässä direktiivissä kaupallisesta jakelusta poistuneiksi katsottavien teosten tai muun suojatun aineiston digitointia ja levittämistä, myös yli rajojen. Kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten ja muun suojatun aineiston kokoelmien erityispiirteiden sekä laajamittaisissa digitointihankkeissa mukana olevien teosten ja muun suojatun aineiston määrän vuoksi ennakkoluvan saaminen yksittäisiltä oikeudenhaltijoilta voi kuitenkin olla erittäin vaikeaa. Tämä voi johtua esimerkiksi teosten tai muun suojatun aineiston iästä, niiden vähäisestä kaupallisesta arvosta tai siitä, että niitä ei koskaan tarkoitettu kaupalliseen käyttöön tai että niitä ei ole koskaan hyödynnetty kaupallisesti. Sen vuoksi on tarpeen säätää toimenpiteistä, joilla helpotetaan kulttuuriperintölaitosten kokoelmiin pysyvästi kuuluvien kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston tiettyjä käyttötarkoituksia. |
| --- | --- |

(30)

Kulttuuriperintölaitosten olisi hyödyttävä selkeästä kehyksestä, joka koskee tässä direktiivissä kaupallisesta jakelusta poistuneiksi katsottavien teosten tai muun suojatun aineiston digitointia ja levittämistä, myös yli rajojen. Kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten ja muun suojatun aineiston kokoelmien erityispiirteiden sekä laajamittaisissa digitointihankkeissa mukana olevien teosten ja muun suojatun aineiston määrän vuoksi ennakkoluvan saaminen yksittäisiltä oikeudenhaltijoilta voi kuitenkin olla erittäin vaikeaa. Tämä voi johtua esimerkiksi teosten tai muun suojatun aineiston iästä, niiden vähäisestä kaupallisesta arvosta tai siitä, että niitä ei koskaan tarkoitettu kaupalliseen käyttöön tai että niitä ei ole koskaan hyödynnetty kaupallisesti. Sen vuoksi on tarpeen säätää toimenpiteistä, joilla helpotetaan kulttuuriperintölaitosten kokoelmiin pysyvästi kuuluvien kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston tiettyjä käyttötarkoituksia.

| (31) | Kaikissa jäsenvaltioissa olisi oltava oikeudellisia mekanismeja, joiden perusteella asiaankuuluvien ja riittävän edustavien yhteishallinnointiorganisaatioiden kulttuuriperintölaitoksille kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston tiettyjä käyttötarkoituksia varten myöntämiä lisenssejä voitaisiin soveltaa myös niiden oikeudenhaltijoiden oikeuksiin, jotka eivät ole valtuuttaneet tähän edustavaa yhteishallinnointiorganisaatiota. Tällaisten lisenssien olisi tämän direktiivin nojalla voitava kattaa kaikki jäsenvaltiot. |
| --- | --- |

(31)

Kaikissa jäsenvaltioissa olisi oltava oikeudellisia mekanismeja, joiden perusteella asiaankuuluvien ja riittävän edustavien yhteishallinnointiorganisaatioiden kulttuuriperintölaitoksille kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston tiettyjä käyttötarkoituksia varten myöntämiä lisenssejä voitaisiin soveltaa myös niiden oikeudenhaltijoiden oikeuksiin, jotka eivät ole valtuuttaneet tähän edustavaa yhteishallinnointiorganisaatiota. Tällaisten lisenssien olisi tämän direktiivin nojalla voitava kattaa kaikki jäsenvaltiot.

| (32) | Tämän direktiivin säännökset, jotka koskevat kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston kollektiivista lisensointia, eivät välttämättä ole ratkaisu kaikissa tapauksissa, joissa kulttuuriperintölaitoksilla on vaikeuksia saada oikeudenhaltijoilta kaikki tarvittavat luvat kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston käyttöön. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tietyntyyppisille teoksille tai muulle suojatulle aineistolle ei ole olemassa oikeuksien kollektiivisen hallinnoinnin käytäntöä tai kun asiaankuuluva yhteishallinnointiorganisaatio ei ole riittävän edustava kyseessä olevien oikeudenhaltijoiden ja oikeuksien luokassa. Näissä erityistapauksissa kulttuuriperintölaitosten olisi voitava saattaa niiden kokoelmiin pysyvästi kuuluvat kaupallisesta jakelusta poistuneet teokset tai muu suojattu aineisto saataviin verkossa kaikissa jäsenvaltioissa tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevan yhdenmukaistetun poikkeuksen tai rajoituksen nojalla. On tärkeää, että tällaisen poikkeuksen tai rajoituksen mukainen käyttö tapahtuu vain silloin, kun tietyt, varsinkin lisensointiratkaisujen saatavuutta koskevat edellytykset täyttyvät. Sitä, että lisenssin ehdoista ei ole päästy sopimukseen, ei saisi tulkita siten, että lisensointipohjaisia ratkaisuja ei olisi saatavilla. |
| --- | --- |

(32)

Tämän direktiivin säännökset, jotka koskevat kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston kollektiivista lisensointia, eivät välttämättä ole ratkaisu kaikissa tapauksissa, joissa kulttuuriperintölaitoksilla on vaikeuksia saada oikeudenhaltijoilta kaikki tarvittavat luvat kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston käyttöön. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tietyntyyppisille teoksille tai muulle suojatulle aineistolle ei ole olemassa oikeuksien kollektiivisen hallinnoinnin käytäntöä tai kun asiaankuuluva yhteishallinnointiorganisaatio ei ole riittävän edustava kyseessä olevien oikeudenhaltijoiden ja oikeuksien luokassa. Näissä erityistapauksissa kulttuuriperintölaitosten olisi voitava saattaa niiden kokoelmiin pysyvästi kuuluvat kaupallisesta jakelusta poistuneet teokset tai muu suojattu aineisto saataviin verkossa kaikissa jäsenvaltioissa tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevan yhdenmukaistetun poikkeuksen tai rajoituksen nojalla. On tärkeää, että tällaisen poikkeuksen tai rajoituksen mukainen käyttö tapahtuu vain silloin, kun tietyt, varsinkin lisensointiratkaisujen saatavuutta koskevat edellytykset täyttyvät. Sitä, että lisenssin ehdoista ei ole päästy sopimukseen, ei saisi tulkita siten, että lisensointipohjaisia ratkaisuja ei olisi saatavilla.

| (33) | Jäsenvaltioiden pitäisi tässä direktiivissä säädetyssä kehyksessä voida oikeudellisten perinteidensä, käytäntöjensä tai olosuhteidensa mukaisesti joustavasti valita se lisensointimekanismin täsmällinen tyyppi, kuten laajennettu kollektiivinen lisensointi tai edustusta koskevat olettamat, jonka ne ottavat käyttöön kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston käytölle kulttuuriperintölaitoksissa. Jäsenvaltioiden pitäisi myös voida joustavasti määrittää ne vaatimukset, joiden täyttyessä yhteishallinnointiorganisaatioiden katsotaan olevan riittävän edustavia, kunhan tämä määrittäminen perustuu merkittävään määrään kyseessä olevan tyyppisten teosten tai muun suojatun aineiston oikeudenhaltijoita, jotka ovat antaneet valtuutuksen kyseisen käyttötarkoituksen lisensointiin. Jäsenvaltioiden olisi voitava vapaasti vahvistaa erityissääntöjä, joita sovelletaan tapauksiin, joissa useampi kuin yksi yhteishallinnointiorganisaatio on edustava kyseessä olevissa teoksissa tai muussa suojatussa aineistossa, jolloin esimerkiksi edellytetään yhteislisenssejä tai sopimusta asiaankuuluvien organisaatioiden välillä. |
| --- | --- |

(33)

Jäsenvaltioiden pitäisi tässä direktiivissä säädetyssä kehyksessä voida oikeudellisten perinteidensä, käytäntöjensä tai olosuhteidensa mukaisesti joustavasti valita se lisensointimekanismin täsmällinen tyyppi, kuten laajennettu kollektiivinen lisensointi tai edustusta koskevat olettamat, jonka ne ottavat käyttöön kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston käytölle kulttuuriperintölaitoksissa. Jäsenvaltioiden pitäisi myös voida joustavasti määrittää ne vaatimukset, joiden täyttyessä yhteishallinnointiorganisaatioiden katsotaan olevan riittävän edustavia, kunhan tämä määrittäminen perustuu merkittävään määrään kyseessä olevan tyyppisten teosten tai muun suojatun aineiston oikeudenhaltijoita, jotka ovat antaneet valtuutuksen kyseisen käyttötarkoituksen lisensointiin. Jäsenvaltioiden olisi voitava vapaasti vahvistaa erityissääntöjä, joita sovelletaan tapauksiin, joissa useampi kuin yksi yhteishallinnointiorganisaatio on edustava kyseessä olevissa teoksissa tai muussa suojatussa aineistossa, jolloin esimerkiksi edellytetään yhteislisenssejä tai sopimusta asiaankuuluvien organisaatioiden välillä.

| (34) | Tiukka ja hyvin toimiva yhteishallinnointijärjestelmä on tällaisissa lisensointimekanismeissa tärkeä. Direktiivissä 2014/26/EU säädetään tällaisesta järjestelmästä ja että kyseiseen järjestelmään kuuluu erityisesti hyvää hallintoa, avoimuutta ja raportointia koskevia erityissääntöjä sekä yksittäisille oikeudenhaltijoille kuuluvien määrien säännöllinen, huolellinen ja täsmällinen jakaminen ja maksaminen. |
| --- | --- |

(34)

Tiukka ja hyvin toimiva yhteishallinnointijärjestelmä on tällaisissa lisensointimekanismeissa tärkeä. Direktiivissä 2014/26/EU säädetään tällaisesta järjestelmästä ja että kyseiseen järjestelmään kuuluu erityisesti hyvää hallintoa, avoimuutta ja raportointia koskevia erityissääntöjä sekä yksittäisille oikeudenhaltijoille kuuluvien määrien säännöllinen, huolellinen ja täsmällinen jakaminen ja maksaminen.

| (35) | Asianmukaisia suojakeinoja olisi oltava saatavilla kaikille oikeudenhaltijoille, joille olisi annettava mahdollisuus sulkea pois lisensointimekanismien sekä tällä direktiivillä käyttöön otetun kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten ja muun suojatun aineiston käyttöä koskevan poikkeuksen tai rajoituksen soveltaminen suhteessa kaikkiin teoksiinsa tai muuhun suojattuun aineistoonsa, suhteessa kaikkiin lisensseihin tai kaikkiin poikkeuksen, suhteessa rajoituksen mukaisiin käyttötarkoituksiin, suhteessa tiettyihin teoksiin tai muuhun suojattuun aineistoon tai suhteessa tiettyihin lisensseihin tai tiettyihin poikkeuksen tai rajoituksen mukaisiin käyttötarkoituksiin milloin tahansa ennen lisenssin voimassaoloa tai sen aikana taikka ennen poikkeuksen tai rajoituksen mukaista käyttöä tai sen aikana. Näitä lisensointimekanismeja koskevien edellytysten ei pitäisi vaikuttaa niiden käytännön merkitykseen kulttuuriperintölaitoksille. On tärkeää, että kun oikeudenhaltija sulkee pois tällaisten mekanismien taikka tällaisen poikkeuksen tai rajoituksen soveltamisen yhteen tai useampaan teokseen tai muuhun suojattuun aineistoon, kaikki senhetkinen käyttö lopetetaan kohtuullisen ajan kuluessa, ja kun käyttö tapahtuu kollektiivisen lisenssin nojalla, yhteishallinnointiorganisaatiot lopettavat tiedon saatuaan asianomaiset käyttötarkoitukset kattavien lisenssien myöntämisen. Sen, että oikeudenhaltijat tekevät tällaisen poissulkemisen, ei pitäisi vaikuttaa niiden vaatimuksiin, jotka koskevat lisenssin alaisen teoksen tai muun suojatun aineiston tosiasiallisesta käytöstä saatavaa korvausta. |
| --- | --- |

(35)

Asianmukaisia suojakeinoja olisi oltava saatavilla kaikille oikeudenhaltijoille, joille olisi annettava mahdollisuus sulkea pois lisensointimekanismien sekä tällä direktiivillä käyttöön otetun kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten ja muun suojatun aineiston käyttöä koskevan poikkeuksen tai rajoituksen soveltaminen suhteessa kaikkiin teoksiinsa tai muuhun suojattuun aineistoonsa, suhteessa kaikkiin lisensseihin tai kaikkiin poikkeuksen, suhteessa rajoituksen mukaisiin käyttötarkoituksiin, suhteessa tiettyihin teoksiin tai muuhun suojattuun aineistoon tai suhteessa tiettyihin lisensseihin tai tiettyihin poikkeuksen tai rajoituksen mukaisiin käyttötarkoituksiin milloin tahansa ennen lisenssin voimassaoloa tai sen aikana taikka ennen poikkeuksen tai rajoituksen mukaista käyttöä tai sen aikana. Näitä lisensointimekanismeja koskevien edellytysten ei pitäisi vaikuttaa niiden käytännön merkitykseen kulttuuriperintölaitoksille. On tärkeää, että kun oikeudenhaltija sulkee pois tällaisten mekanismien taikka tällaisen poikkeuksen tai rajoituksen soveltamisen yhteen tai useampaan teokseen tai muuhun suojattuun aineistoon, kaikki senhetkinen käyttö lopetetaan kohtuullisen ajan kuluessa, ja kun käyttö tapahtuu kollektiivisen lisenssin nojalla, yhteishallinnointiorganisaatiot lopettavat tiedon saatuaan asianomaiset käyttötarkoitukset kattavien lisenssien myöntämisen. Sen, että oikeudenhaltijat tekevät tällaisen poissulkemisen, ei pitäisi vaikuttaa niiden vaatimuksiin, jotka koskevat lisenssin alaisen teoksen tai muun suojatun aineiston tosiasiallisesta käytöstä saatavaa korvausta.

| (36) | Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden mahdollisuuteen päättää, kenellä on oltava oikeudellinen vastuu siitä, että kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston lisensoinnissa ja käytössä noudatetaan tässä direktiivissä vahvistettuja edellytyksiä ja että asianomaiset osapuolet noudattavat kyseisten lisenssien ehtoja. |
| --- | --- |

(36)

Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden mahdollisuuteen päättää, kenellä on oltava oikeudellinen vastuu siitä, että kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston lisensoinnissa ja käytössä noudatetaan tässä direktiivissä vahvistettuja edellytyksiä ja että asianomaiset osapuolet noudattavat kyseisten lisenssien ehtoja.

| (37) | Kun otetaan huomioon kulttuuriperintölaitosten kokoelmissa olevien teosten ja muun suojatun aineiston moninaisuus, on tärkeää, että tällä direktiivillä säädetyt lisensointimekanismit sekä poikkeus tai rajoitus ovat saatavilla ja niitä voidaan käytännössä hyödyntää erityyppisissä teoksissa ja muussa suojatussa aineistossa, mukaan lukien valokuvat, ohjelmistot, äänitteet, audiovisuaaliset teokset ja ainutlaatuiset taideteokset, myös silloin, kun ne eivät ole koskaan olleet kaupallisesti saatavissa. Teoksiin, jotka eivät koskaan ole olleet kaupallisessa jakelussa, voi sisältyä julisteita, lehtisiä, rintamalehtiä tai amatöörien audiovisuaalisia teoksia mutta myös julkaisemattomia teoksia tai muuta suojattua aineistoa, rajoittamatta muita sovellettavia oikeudellisia rajoitteita, kuten moraalisia oikeuksia koskevia kansallisia sääntöjä. Kun teos tai muun suojattu aineisto on saatavissa sen minä tahansa eri versiona, kuten kirjallisten teosten myöhemmät painokset ja elokuvateosten vaihtoehtoiset leikkausversiot, tai sen missä tahansa eri ilmenemismuodossa, kuten saman teoksen digitaaliset ja painetut muodot, tätä teosta tai muuta suojattua aineistoa ei saisi pitää kaupallisesta jakelusta poistuneena. Muunnelmien, mukaan lukien kirjallisen teoksen muut kieliversiot tai audiovisuaaliset muunnelmat, kaupallinen saatavuus ei sitä vastoin saisi estää sitä, että teos tai muu suojattu aineisto katsotaan kaupallisesta jakelusta poistuneeksi jollakin tietyllä kielellä. Jotta voitaisiin ottaa huomioon teosten ja muun suojatun aineiston eri tyyppien erityispiirteet julkaisu- ja levitystavoissa ja helpottaa näiden mekanismien käytettävyyttä, voi olla tarpeen vahvistaa erityisvaatimuksia ja -menettelyjä tällaisten lisensointimekanismien käytännön soveltamista varten, kuten vaatimus siitä, että tietty ajanjakso on kulunut siitä, kun teos tai muu suojattu aineisto on ensimmäisen kerran ollut kaupallisesti saatavissa. Tällaisia vaatimuksia ja menettelyjä vahvistaessaan jäsenvaltioiden on aiheellista kuulla oikeudenhaltijoita, kulttuuriperintölaitoksia ja yhteishallinnointiorganisaatioita. |
| --- | --- |

(37)

Kun otetaan huomioon kulttuuriperintölaitosten kokoelmissa olevien teosten ja muun suojatun aineiston moninaisuus, on tärkeää, että tällä direktiivillä säädetyt lisensointimekanismit sekä poikkeus tai rajoitus ovat saatavilla ja niitä voidaan käytännössä hyödyntää erityyppisissä teoksissa ja muussa suojatussa aineistossa, mukaan lukien valokuvat, ohjelmistot, äänitteet, audiovisuaaliset teokset ja ainutlaatuiset taideteokset, myös silloin, kun ne eivät ole koskaan olleet kaupallisesti saatavissa. Teoksiin, jotka eivät koskaan ole olleet kaupallisessa jakelussa, voi sisältyä julisteita, lehtisiä, rintamalehtiä tai amatöörien audiovisuaalisia teoksia mutta myös julkaisemattomia teoksia tai muuta suojattua aineistoa, rajoittamatta muita sovellettavia oikeudellisia rajoitteita, kuten moraalisia oikeuksia koskevia kansallisia sääntöjä. Kun teos tai muun suojattu aineisto on saatavissa sen minä tahansa eri versiona, kuten kirjallisten teosten myöhemmät painokset ja elokuvateosten vaihtoehtoiset leikkausversiot, tai sen missä tahansa eri ilmenemismuodossa, kuten saman teoksen digitaaliset ja painetut muodot, tätä teosta tai muuta suojattua aineistoa ei saisi pitää kaupallisesta jakelusta poistuneena. Muunnelmien, mukaan lukien kirjallisen teoksen muut kieliversiot tai audiovisuaaliset muunnelmat, kaupallinen saatavuus ei sitä vastoin saisi estää sitä, että teos tai muu suojattu aineisto katsotaan kaupallisesta jakelusta poistuneeksi jollakin tietyllä kielellä. Jotta voitaisiin ottaa huomioon teosten ja muun suojatun aineiston eri tyyppien erityispiirteet julkaisu- ja levitystavoissa ja helpottaa näiden mekanismien käytettävyyttä, voi olla tarpeen vahvistaa erityisvaatimuksia ja -menettelyjä tällaisten lisensointimekanismien käytännön soveltamista varten, kuten vaatimus siitä, että tietty ajanjakso on kulunut siitä, kun teos tai muu suojattu aineisto on ensimmäisen kerran ollut kaupallisesti saatavissa. Tällaisia vaatimuksia ja menettelyjä vahvistaessaan jäsenvaltioiden on aiheellista kuulla oikeudenhaltijoita, kulttuuriperintölaitoksia ja yhteishallinnointiorganisaatioita.

| (38) | Määritettäessä, ovatko teokset tai muu suojattu aineisto kaupallisesta jakelusta poistuneita, olisi edellytettävä kohtuullisia toimia sen arvioimiseksi, ovatko ne yleisön saatavissa tavanomaisilla kaupan kanavilla, kun otetaan huomioon tietyn teoksen tai muun suojatun aineiston taikka teosjoukon tai muun suojatun aineiston ominaispiirteet. Jäsenvaltioiden olisi voitava vapaasti määrittää vastuiden kohdentuminen, kun kyse on kohtuullisten toimien toteuttamisesta. Kohtuullisia toimia ei pitäisi joutua toistamaan ajan mittaan, mutta niissä olisi kuitenkin otettava huomioon myös helposti käytettävissä oleva näyttö siitä, että teokset ja muu suojattu aineisto ovat tulossa saataviin tavanomaisilla kaupan kanavilla. Teoskohtaista arviointia olisi edellytettävä vain silloin, kun tämä katsotaan kohtuulliseksi ottaen huomioon asiaa koskevien tietojen saatavuus, kaupallisen saatavuuden todennäköisyys ja odotettavissa olevat transaktiokustannukset. Teoksen tai muun suojatun aineiston saatavuuden todentamisen olisi tavallisesti tapahduttava siinä jäsenvaltiossa, johon kulttuuriperintölaitos on sijoittautunut, paitsi jos rajojen yli tapahtuva todentaminen katsotaan kohtuulliseksi, esimerkiksi silloin, kun on helposti saatavilla tietoa siitä, että kirjallinen teos on julkaistu ensimmäisen kerran jollakin tietyllä kielellä muussa jäsenvaltiossa. Monissa tapauksissa teosjoukon tai muun suojatun aineiston kaupallisesta jakelusta poistunut asema voitaisiin määrittää oikeasuhteisella mekanismilla, kuten näytteenotolla. Teoksen tai muun suojatun aineiston rajallisen saatavuuden, kuten sen saatavuuden käytetyn tavaran myyntiliikkeissä, tai teoreettisen mahdollisuuden saada lisenssi johonkin teokseen tai muuhun suojattuun aineistoon ei saisi katsoa tarkoittavan, että teos on yleisön saatavissa tavanomaisilla kaupan kanavilla. |
| --- | --- |

(38)

Määritettäessä, ovatko teokset tai muu suojattu aineisto kaupallisesta jakelusta poistuneita, olisi edellytettävä kohtuullisia toimia sen arvioimiseksi, ovatko ne yleisön saatavissa tavanomaisilla kaupan kanavilla, kun otetaan huomioon tietyn teoksen tai muun suojatun aineiston taikka teosjoukon tai muun suojatun aineiston ominaispiirteet. Jäsenvaltioiden olisi voitava vapaasti määrittää vastuiden kohdentuminen, kun kyse on kohtuullisten toimien toteuttamisesta. Kohtuullisia toimia ei pitäisi joutua toistamaan ajan mittaan, mutta niissä olisi kuitenkin otettava huomioon myös helposti käytettävissä oleva näyttö siitä, että teokset ja muu suojattu aineisto ovat tulossa saataviin tavanomaisilla kaupan kanavilla. Teoskohtaista arviointia olisi edellytettävä vain silloin, kun tämä katsotaan kohtuulliseksi ottaen huomioon asiaa koskevien tietojen saatavuus, kaupallisen saatavuuden todennäköisyys ja odotettavissa olevat transaktiokustannukset. Teoksen tai muun suojatun aineiston saatavuuden todentamisen olisi tavallisesti tapahduttava siinä jäsenvaltiossa, johon kulttuuriperintölaitos on sijoittautunut, paitsi jos rajojen yli tapahtuva todentaminen katsotaan kohtuulliseksi, esimerkiksi silloin, kun on helposti saatavilla tietoa siitä, että kirjallinen teos on julkaistu ensimmäisen kerran jollakin tietyllä kielellä muussa jäsenvaltiossa. Monissa tapauksissa teosjoukon tai muun suojatun aineiston kaupallisesta jakelusta poistunut asema voitaisiin määrittää oikeasuhteisella mekanismilla, kuten näytteenotolla. Teoksen tai muun suojatun aineiston rajallisen saatavuuden, kuten sen saatavuuden käytetyn tavaran myyntiliikkeissä, tai teoreettisen mahdollisuuden saada lisenssi johonkin teokseen tai muuhun suojattuun aineistoon ei saisi katsoa tarkoittavan, että teos on yleisön saatavissa tavanomaisilla kaupan kanavilla.

| (39) | Kansainvälisen kohteliaisuuden vuoksi lisensointimekanismia sekä tässä direktiivissä säädettyä poikkeusta tai rajoitusta kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston digitoinnissa ja levittämisessä ei pitäisi soveltaa kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston joukkoihin silloin, kun saatavilla on näyttöä, jonka perusteella voidaan olettaa, että ne koostuvat valtaosin kolmansien maiden teoksista tai muusta suojatusta aineistosta, paitsi jos kyseessä oleva yhteishallinnointiorganisaatio on riittävän edustava tuossa kolmannessa maassa, esimerkiksi edustussopimuksen perusteella. Tämä arviointi voisi perustua näyttöön, joka on saatavilla, kun on toteutettu kohtuulliset toimet sen määrittämiseksi, ovatko teokset tai muu suojattu aineisto poistuneet kaupallisesta jakelusta, ilman, että lisänäyttöä on tarpeen etsiä. Teoskohtaista arviointia kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston alkuperästä olisi edellytettävä vain siltä osin, kuin sitä edellytetään myös kohtuullisissa toimissa sen määrittämiseksi, ovatko ne kaupallisesti saatavissa. |
| --- | --- |

(39)

Kansainvälisen kohteliaisuuden vuoksi lisensointimekanismia sekä tässä direktiivissä säädettyä poikkeusta tai rajoitusta kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston digitoinnissa ja levittämisessä ei pitäisi soveltaa kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston joukkoihin silloin, kun saatavilla on näyttöä, jonka perusteella voidaan olettaa, että ne koostuvat valtaosin kolmansien maiden teoksista tai muusta suojatusta aineistosta, paitsi jos kyseessä oleva yhteishallinnointiorganisaatio on riittävän edustava tuossa kolmannessa maassa, esimerkiksi edustussopimuksen perusteella. Tämä arviointi voisi perustua näyttöön, joka on saatavilla, kun on toteutettu kohtuulliset toimet sen määrittämiseksi, ovatko teokset tai muu suojattu aineisto poistuneet kaupallisesta jakelusta, ilman, että lisänäyttöä on tarpeen etsiä. Teoskohtaista arviointia kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston alkuperästä olisi edellytettävä vain siltä osin, kuin sitä edellytetään myös kohtuullisissa toimissa sen määrittämiseksi, ovatko ne kaupallisesti saatavissa.

| (40) | Sopimuksen tekevien kulttuuriperintölaitosten ja yhteishallinnointiorganisaatioiden olisi edelleen voitava vapaasti sopia lisenssin alueellisesta soveltamisalasta, myös mahdollisuudesta kattaa kaikki jäsenvaltiot, lisenssimaksusta ja sallituista käyttötarkoituksista. Tällaisten lisenssien kattama käyttö ei saisi tapahtua voitontavoittelua varten silloinkaan, kun kopioita levittää kulttuuriperintölaitos, kuten jotakin näyttelyä koskevassa myynninedistämismateriaalissa. Koska kulttuuriperintölaitosten kokoelmien digitointi voi edellyttää huomattavia investointeja, tässä direktiivissä säädettyjen mekanismien nojalla myönnettyjen lisenssien ei myöskään pitäisi estää kulttuuriperintölaitoksia kattamasta lisenssin kustannuksia sekä lisenssin kattamien teosten tai muun suojatun aineiston digitoinnin ja levittämisen kustannuksia. |
| --- | --- |

(40)

Sopimuksen tekevien kulttuuriperintölaitosten ja yhteishallinnointiorganisaatioiden olisi edelleen voitava vapaasti sopia lisenssin alueellisesta soveltamisalasta, myös mahdollisuudesta kattaa kaikki jäsenvaltiot, lisenssimaksusta ja sallituista käyttötarkoituksista. Tällaisten lisenssien kattama käyttö ei saisi tapahtua voitontavoittelua varten silloinkaan, kun kopioita levittää kulttuuriperintölaitos, kuten jotakin näyttelyä koskevassa myynninedistämismateriaalissa. Koska kulttuuriperintölaitosten kokoelmien digitointi voi edellyttää huomattavia investointeja, tässä direktiivissä säädettyjen mekanismien nojalla myönnettyjen lisenssien ei myöskään pitäisi estää kulttuuriperintölaitoksia kattamasta lisenssin kustannuksia sekä lisenssin kattamien teosten tai muun suojatun aineiston digitoinnin ja levittämisen kustannuksia.

| (41) | Riittävät tiedot tähän direktiiviin perustuvasta kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten ja muun suojatun aineiston meneillään olevasta ja tulevasta käytöstä kulttuuriperintölaitoksissa sekä käytössä olevista järjestelyistä, joiden mukaisesti kaikki oikeudenhaltijat voivat sulkea pois lisenssien taikka poikkeuksen tai rajoituksen soveltamisen teoksiinsa tai muuhun suojattuun aineistoonsa, olisi julkistettava sekä ennen lisenssin taikka poikkeuksen tai rajoituksen mukaista käyttöä että sen aikana, tapauksen mukaan. Tällainen julkistaminen on erityisen tärkeää, kun käyttö tapahtuu rajojen yli sisämarkkinoilla. Sen vuoksi on aiheellista säätää yhden yleisesti käytettävissä olevan verkkoportaalin perustamisesta unioniin, jotta tällaiset tiedot voidaan asettaa yleisön saataville kohtuullisen pituisen ajan ennen käytön toteutumista. Tällaisella portaalilla olisi helpotettava oikeudenhaltijoiden mahdollisuutta sulkea pois lisenssien tai poikkeuksen tai rajoituksen soveltaminen teoksiinsa tai muuhun suojattuun aineistoonsa. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 386/2012 (11) Euroopan unionin teollisoikeuksien virastolle annetaan tiettyjä tehtäviä ja toimia, jotka se rahoittaa käyttäen omia talousarviomäärärahojaan ja joiden tarkoituksena on helpottaa ja tukea kansallisten viranomaisten, yksityisen sektorin edustajien ja unionin toimielinten toimia teollis- ja tekijänoikeuksiin kohdistuvien loukkausten torjunnassa ja ennaltaehkäisemisessä. Sen vuoksi on aiheellista antaa viraston tehtäväksi perustaa portaali, johon tällaiset tiedot asetetaan saataville, ja hallinnoida sitä.
  Sen lisäksi, että tiedot asetetaan saataville portaalin välityksellä, tapauskohtaisesti voidaan joutua toteuttamaan muita aiheellisia tiedottamistoimenpiteitä, jotta lisättäisiin asianomaisten oikeudenhaltijoiden tietoisuutta tältä osin, esimerkiksi käyttämällä täydentäviä viestintäkanavia laajemman yleisön tavoittamiseksi. Tiedottamista koskevien lisätoimenpiteiden tarpeellisuuden, luonteen ja maantieteellisen laajuuden olisi määräydyttävä kyseessä olevien kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston ominaispiirteiden, lisenssien ehtojen taikka poikkeuksen tai rajoituksen mukaisen käytön tyypin sekä jäsenvaltioissa olemassa olevien käytäntöjen mukaan. Tiedottamistoimenpiteiden olisi oltava vaikuttavia ilman, että niistä tarvitsee ilmoittaa kullekin oikeudenhaltijalle erikseen. |
| --- | --- |

(41)

Riittävät tiedot tähän direktiiviin perustuvasta kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten ja muun suojatun aineiston meneillään olevasta ja tulevasta käytöstä kulttuuriperintölaitoksissa sekä käytössä olevista järjestelyistä, joiden mukaisesti kaikki oikeudenhaltijat voivat sulkea pois lisenssien taikka poikkeuksen tai rajoituksen soveltamisen teoksiinsa tai muuhun suojattuun aineistoonsa, olisi julkistettava sekä ennen lisenssin taikka poikkeuksen tai rajoituksen mukaista käyttöä että sen aikana, tapauksen mukaan. Tällainen julkistaminen on erityisen tärkeää, kun käyttö tapahtuu rajojen yli sisämarkkinoilla. Sen vuoksi on aiheellista säätää yhden yleisesti käytettävissä olevan verkkoportaalin perustamisesta unioniin, jotta tällaiset tiedot voidaan asettaa yleisön saataville kohtuullisen pituisen ajan ennen käytön toteutumista. Tällaisella portaalilla olisi helpotettava oikeudenhaltijoiden mahdollisuutta sulkea pois lisenssien tai poikkeuksen tai rajoituksen soveltaminen teoksiinsa tai muuhun suojattuun aineistoonsa. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 386/2012 (11) Euroopan unionin teollisoikeuksien virastolle annetaan tiettyjä tehtäviä ja toimia, jotka se rahoittaa käyttäen omia talousarviomäärärahojaan ja joiden tarkoituksena on helpottaa ja tukea kansallisten viranomaisten, yksityisen sektorin edustajien ja unionin toimielinten toimia teollis- ja tekijänoikeuksiin kohdistuvien loukkausten torjunnassa ja ennaltaehkäisemisessä. Sen vuoksi on aiheellista antaa viraston tehtäväksi perustaa portaali, johon tällaiset tiedot asetetaan saataville, ja hallinnoida sitä.

Sen lisäksi, että tiedot asetetaan saataville portaalin välityksellä, tapauskohtaisesti voidaan joutua toteuttamaan muita aiheellisia tiedottamistoimenpiteitä, jotta lisättäisiin asianomaisten oikeudenhaltijoiden tietoisuutta tältä osin, esimerkiksi käyttämällä täydentäviä viestintäkanavia laajemman yleisön tavoittamiseksi. Tiedottamista koskevien lisätoimenpiteiden tarpeellisuuden, luonteen ja maantieteellisen laajuuden olisi määräydyttävä kyseessä olevien kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston ominaispiirteiden, lisenssien ehtojen taikka poikkeuksen tai rajoituksen mukaisen käytön tyypin sekä jäsenvaltioissa olemassa olevien käytäntöjen mukaan. Tiedottamistoimenpiteiden olisi oltava vaikuttavia ilman, että niistä tarvitsee ilmoittaa kullekin oikeudenhaltijalle erikseen.

| (42) | Jäsenvaltioiden olisi edistettävä alakohtaisten sidosryhmien vuoropuhelua sen varmistamiseksi, että kaupallisesta jakelusta poistuneita teoksia tai muuta suojattua aineistoa varten tällä direktiivillä perustetut lisensointimekanismit ovat merkityksellisiä ja toimivat asianmukaisesti, että oikeudenhaltijoita suojellaan riittävästi, että lisenssit julkistetaan asianmukaisesti ja että varmistetaan oikeusvarmuus yhteishallinnointiorganisaatioiden edustavuudessa ja teosten luokittelussa. |
| --- | --- |

(42)

Jäsenvaltioiden olisi edistettävä alakohtaisten sidosryhmien vuoropuhelua sen varmistamiseksi, että kaupallisesta jakelusta poistuneita teoksia tai muuta suojattua aineistoa varten tällä direktiivillä perustetut lisensointimekanismit ovat merkityksellisiä ja toimivat asianmukaisesti, että oikeudenhaltijoita suojellaan riittävästi, että lisenssit julkistetaan asianmukaisesti ja että varmistetaan oikeusvarmuus yhteishallinnointiorganisaatioiden edustavuudessa ja teosten luokittelussa.

| (43) | Tässä direktiivissä säädettyjen toimenpiteiden, joilla helpotetaan kulttuuriperintölaitosten kokoelmiin pysyvästi kuuluvia kaupallisesta jakelusta poistuneita teoksia tai muuta suojattua aineistoa koskevien oikeuksien kollektiivista lisensointia, ei pitäisi rajoittaa tällaisten teosten tai muun suojatun aineiston käyttöä unionin oikeudessa säädettyjen poikkeusten tai rajoitusten nojalla tai muiden vaikutukseltaan laajennettujen lisenssien nojalla, kun tällainen lisensointi ei perustu katettujen teosten tai muun suojatun aineiston asemaan kaupallisesta jakelusta poistuneina. Nämä toimenpiteet eivät myöskään saisi rajoittaa kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston käyttöä koskevien kansallisten mekanismien soveltamista yhteishallinnointiorganisaatioiden ja muiden käyttäjien kuin kulttuuriperintölaitosten välisten lisenssien perusteella. |
| --- | --- |

(43)

Tässä direktiivissä säädettyjen toimenpiteiden, joilla helpotetaan kulttuuriperintölaitosten kokoelmiin pysyvästi kuuluvia kaupallisesta jakelusta poistuneita teoksia tai muuta suojattua aineistoa koskevien oikeuksien kollektiivista lisensointia, ei pitäisi rajoittaa tällaisten teosten tai muun suojatun aineiston käyttöä unionin oikeudessa säädettyjen poikkeusten tai rajoitusten nojalla tai muiden vaikutukseltaan laajennettujen lisenssien nojalla, kun tällainen lisensointi ei perustu katettujen teosten tai muun suojatun aineiston asemaan kaupallisesta jakelusta poistuneina. Nämä toimenpiteet eivät myöskään saisi rajoittaa kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston käyttöä koskevien kansallisten mekanismien soveltamista yhteishallinnointiorganisaatioiden ja muiden käyttäjien kuin kulttuuriperintölaitosten välisten lisenssien perusteella.

| (44) | Vaikutukseltaan laajennettujen kollektiivisen lisensoinnin mekanismien avulla yhteishallinnointiorganisaatio voi tarjota lisenssejä kollektiivisen lisensoinnin elimenä oikeudenhaltijoiden puolesta riippumatta siitä, ovatko nämä antaneet organisaatiolle tähän valtuutuksen. Tällaisiin mekanismeihin perustuvat järjestelmät, kuten laajennettu kollektiivinen lisensointi, lailliset valtuutukset tai edustusta koskevat olettamat, ovat useissa jäsenvaltioissa vakiintunut käytäntö, ja niitä voidaan käyttää eri aloilla. Kaikkien osapuolten kannalta toimiva tekijänoikeudellinen kehys edellyttää oikeasuhteisten, laillisten mekanismien saatavuutta teosten tai muun suojatun aineiston lisensointiin. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi voitava käyttää ratkaisuja, joiden mukaan yhteishallinnointiorganisaatiot voivat tarjota mahdollisesti suuria määriä teoksia tai muuta suojattua aineistoa kattavia lisenssejä tiettyihin käyttötarkoituksiin ja jakaa tällaisista lisensseistä saadut tulot oikeudenhaltijoille direktiivin 2014/26/EU mukaisesti. |
| --- | --- |

(44)

Vaikutukseltaan laajennettujen kollektiivisen lisensoinnin mekanismien avulla yhteishallinnointiorganisaatio voi tarjota lisenssejä kollektiivisen lisensoinnin elimenä oikeudenhaltijoiden puolesta riippumatta siitä, ovatko nämä antaneet organisaatiolle tähän valtuutuksen. Tällaisiin mekanismeihin perustuvat järjestelmät, kuten laajennettu kollektiivinen lisensointi, lailliset valtuutukset tai edustusta koskevat olettamat, ovat useissa jäsenvaltioissa vakiintunut käytäntö, ja niitä voidaan käyttää eri aloilla. Kaikkien osapuolten kannalta toimiva tekijänoikeudellinen kehys edellyttää oikeasuhteisten, laillisten mekanismien saatavuutta teosten tai muun suojatun aineiston lisensointiin. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi voitava käyttää ratkaisuja, joiden mukaan yhteishallinnointiorganisaatiot voivat tarjota mahdollisesti suuria määriä teoksia tai muuta suojattua aineistoa kattavia lisenssejä tiettyihin käyttötarkoituksiin ja jakaa tällaisista lisensseistä saadut tulot oikeudenhaltijoille direktiivin 2014/26/EU mukaisesti.

| (45) | Eräiden käyttötarkoitusten vuoksi ja siksi, että teosten tai muun suojatun aineiston määrä on yleensä suuri, transaktiokustannukset, jotka aiheutuvat oikeuksien selvityksestä erikseen jokaisen asianomaisen oikeudenhaltijan kanssa, ovat kohtuuttoman korkeat. Tämän seurauksena on epätodennäköistä, että ilman vaikuttavia kollektiivisen lisensoinnin mekanismeja kaikki tällaisten teosten tai muun suojatun aineiston käytön mahdollistamiseksi kyseisillä aloilla vaadittavat transaktiot toteutuvat. Yhteishallinnointiorganisaatioiden toteuttaman laajennetun kollektiivisen lisensoinnin ja vastaavien mekanismien ansiosta voi olla mahdollista tehdä sopimuksia näillä aloilla, kun oikeudenhaltijoiden valtuutukseen perustuva kollektiivinen lisensointi ei tarjoa tyhjentävää ratkaisua, jolla katettaisiin kaikki käytettävät teokset tai muu suojattu aineisto. Tällaiset mekanismit täydentävät oikeudenhaltijoiden yksittäiseen valtuutukseen perustuvaa oikeuksien kollektiivista hallinnointia tarjoamalla käyttäjille tietyissä tapauksissa täyden oikeusvarmuuden. Samalla ne antavat oikeudenhaltijoille tilaisuuden hyötyä teostensa oikeutetusta käytöstä. |
| --- | --- |

(45)

Eräiden käyttötarkoitusten vuoksi ja siksi, että teosten tai muun suojatun aineiston määrä on yleensä suuri, transaktiokustannukset, jotka aiheutuvat oikeuksien selvityksestä erikseen jokaisen asianomaisen oikeudenhaltijan kanssa, ovat kohtuuttoman korkeat. Tämän seurauksena on epätodennäköistä, että ilman vaikuttavia kollektiivisen lisensoinnin mekanismeja kaikki tällaisten teosten tai muun suojatun aineiston käytön mahdollistamiseksi kyseisillä aloilla vaadittavat transaktiot toteutuvat. Yhteishallinnointiorganisaatioiden toteuttaman laajennetun kollektiivisen lisensoinnin ja vastaavien mekanismien ansiosta voi olla mahdollista tehdä sopimuksia näillä aloilla, kun oikeudenhaltijoiden valtuutukseen perustuva kollektiivinen lisensointi ei tarjoa tyhjentävää ratkaisua, jolla katettaisiin kaikki käytettävät teokset tai muu suojattu aineisto. Tällaiset mekanismit täydentävät oikeudenhaltijoiden yksittäiseen valtuutukseen perustuvaa oikeuksien kollektiivista hallinnointia tarjoamalla käyttäjille tietyissä tapauksissa täyden oikeusvarmuuden. Samalla ne antavat oikeudenhaltijoille tilaisuuden hyötyä teostensa oikeutetusta käytöstä.

| (46) | Kun otetaan huomioon, että digitaaliaikana on koko ajan tärkeämpää kyetä tarjoamaan joustavia lisensointijärjestelmiä ja että tällaisia järjestelmiä käytetään yhä enemmän, jäsenvaltioiden olisi voitava säätää lisensointimekanismeista, joiden ansiosta yhteishallinnointiorganisaatiot voivat tehdä lisensointisopimuksia vapaaehtoisesti riippumatta siitä, ovatko kaikki oikeudenhaltijat antaneet asianomaiselle organisaatiolle tähän valtuutuksen. Jäsenvaltioiden olisi kyettävä pitämään voimassa ja ottamaan käyttöön tällaisia mekanismeja kansallisten perinteidensä, käytäntöjensä tai olosuhteidensa mukaisesti, jollei tässä direktiivissä säädetyistä suojakeinoista muuta johdu, unionin oikeutta ja unionin kansainvälisiä velvoitteita noudattaen. Tällaisilla mekanismeilla olisi oltava vaikutus ainoastaan asianomaisen jäsenvaltioiden alueella, jollei unionin oikeudessa toisin säädetä. Jäsenvaltioiden olisi voitava joustavasti valita se mekanismin tyyppi, jonka mukaan teoksia tai muuta suojattua aineistoa koskevia lisenssejä voidaan laajentaa kattamaan niiden oikeudenhaltijoiden oikeudet, jotka eivät ole antaneet valtuutusta sopimuksen tekevälle organisaatiolle, edellyttäen, että tällainen mekanismi noudattaa unionin oikeutta, mukaan lukien direktiivissä 2014/26/EU säädetyt kollektiivista oikeuksien hallinnointia koskevat säännöt. Tällaisilla mekanismilla olisi erityisesti myös varmistettava, että direktiivin 2014/26/EU 7 artiklaa sovelletaan niihin oikeudenhaltijoihin, jotka eivät ole sopimuksen tekevän organisaation jäseniä. Tällaisiin mekanismeihin voisivat sisältyä laajennettu kollektiivinen lisensointi, lailliset valtuutukset ja edustusta koskevat olettamat. Kollektiivista lisensointia koskevat tämän direktiivin säännökset eivät saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden olemassa oleviin mahdollisuuksiin soveltaa pakollista oikeuksien kollektiivista hallinnointia tai muita vaikutukseltaan laajennettuja kollektiivisen lisensoinnin mekanismeja, kuten neuvoston direktiivin 93/83/ETY (12) 3 artiklaan sisältyvää mekanismia. |
| --- | --- |

(46)

Kun otetaan huomioon, että digitaaliaikana on koko ajan tärkeämpää kyetä tarjoamaan joustavia lisensointijärjestelmiä ja että tällaisia järjestelmiä käytetään yhä enemmän, jäsenvaltioiden olisi voitava säätää lisensointimekanismeista, joiden ansiosta yhteishallinnointiorganisaatiot voivat tehdä lisensointisopimuksia vapaaehtoisesti riippumatta siitä, ovatko kaikki oikeudenhaltijat antaneet asianomaiselle organisaatiolle tähän valtuutuksen. Jäsenvaltioiden olisi kyettävä pitämään voimassa ja ottamaan käyttöön tällaisia mekanismeja kansallisten perinteidensä, käytäntöjensä tai olosuhteidensa mukaisesti, jollei tässä direktiivissä säädetyistä suojakeinoista muuta johdu, unionin oikeutta ja unionin kansainvälisiä velvoitteita noudattaen. Tällaisilla mekanismeilla olisi oltava vaikutus ainoastaan asianomaisen jäsenvaltioiden alueella, jollei unionin oikeudessa toisin säädetä. Jäsenvaltioiden olisi voitava joustavasti valita se mekanismin tyyppi, jonka mukaan teoksia tai muuta suojattua aineistoa koskevia lisenssejä voidaan laajentaa kattamaan niiden oikeudenhaltijoiden oikeudet, jotka eivät ole antaneet valtuutusta sopimuksen tekevälle organisaatiolle, edellyttäen, että tällainen mekanismi noudattaa unionin oikeutta, mukaan lukien direktiivissä 2014/26/EU säädetyt kollektiivista oikeuksien hallinnointia koskevat säännöt. Tällaisilla mekanismilla olisi erityisesti myös varmistettava, että direktiivin 2014/26/EU 7 artiklaa sovelletaan niihin oikeudenhaltijoihin, jotka eivät ole sopimuksen tekevän organisaation jäseniä. Tällaisiin mekanismeihin voisivat sisältyä laajennettu kollektiivinen lisensointi, lailliset valtuutukset ja edustusta koskevat olettamat. Kollektiivista lisensointia koskevat tämän direktiivin säännökset eivät saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden olemassa oleviin mahdollisuuksiin soveltaa pakollista oikeuksien kollektiivista hallinnointia tai muita vaikutukseltaan laajennettuja kollektiivisen lisensoinnin mekanismeja, kuten neuvoston direktiivin 93/83/ETY (12) 3 artiklaan sisältyvää mekanismia.

| (47) | On tärkeää, että tällaisia vaikutukseltaan laajennettujen kollektiivisen lisensoinnin mekanismeja sovelletaan ainoastaan tarkasti määritellyillä käyttötarkoitusten aloilla, joilla valtuutusten saaminen oikeudenhaltijoilta erikseen on tyypillisesti siinä määrin työlästä ja epäkäytännöllistä, että vaadittavan lisensointitransaktion eli lisensointitransaktion, johon liittyy kaikki asianomaiset oikeudenhaltijat kattava lisenssi, toteutuminen on käyttötarkoituksen tai kyseisen tyyppisten teosten tai muun suojatun aineiston luonteen vuoksi epätodennäköistä. Tällaisten mekanismien olisi perustuttava objektiivisiin, läpinäkyviin ja syrjimättömiin kriteereihin oikeudenhaltijoiden kohtelussa, myös niiden oikeudenhaltijoiden, jotka eivät ole yhteishallinnointiorganisaation jäseniä. Pelkästään se tosiasia, että asianomaiset oikeudenhaltijat eivät ole lisenssiä hakevan käyttäjän jäsenvaltion kansalaisia tai asu siellä taikka ole sijoittautuneet kyseiseen jäsenvaltioon, ei etenkään saisi itsessään olla peruste sille, että oikeuksien hankkiminen katsotaan niin työlääksi ja epäkäytännölliseksi, että tällaisen mekanismin käyttö on perusteltua. On yhtä lailla tärkeää, että lisensoitu käyttö ei vaikuta haitallisesti kyseessä olevien oikeuksien taloudelliseen arvoon eikä jätä oikeudenhaltijoita osattomiksi merkittävistä kaupallisista hyödyistä. |
| --- | --- |

(47)

On tärkeää, että tällaisia vaikutukseltaan laajennettujen kollektiivisen lisensoinnin mekanismeja sovelletaan ainoastaan tarkasti määritellyillä käyttötarkoitusten aloilla, joilla valtuutusten saaminen oikeudenhaltijoilta erikseen on tyypillisesti siinä määrin työlästä ja epäkäytännöllistä, että vaadittavan lisensointitransaktion eli lisensointitransaktion, johon liittyy kaikki asianomaiset oikeudenhaltijat kattava lisenssi, toteutuminen on käyttötarkoituksen tai kyseisen tyyppisten teosten tai muun suojatun aineiston luonteen vuoksi epätodennäköistä. Tällaisten mekanismien olisi perustuttava objektiivisiin, läpinäkyviin ja syrjimättömiin kriteereihin oikeudenhaltijoiden kohtelussa, myös niiden oikeudenhaltijoiden, jotka eivät ole yhteishallinnointiorganisaation jäseniä. Pelkästään se tosiasia, että asianomaiset oikeudenhaltijat eivät ole lisenssiä hakevan käyttäjän jäsenvaltion kansalaisia tai asu siellä taikka ole sijoittautuneet kyseiseen jäsenvaltioon, ei etenkään saisi itsessään olla peruste sille, että oikeuksien hankkiminen katsotaan niin työlääksi ja epäkäytännölliseksi, että tällaisen mekanismin käyttö on perusteltua. On yhtä lailla tärkeää, että lisensoitu käyttö ei vaikuta haitallisesti kyseessä olevien oikeuksien taloudelliseen arvoon eikä jätä oikeudenhaltijoita osattomiksi merkittävistä kaupallisista hyödyistä.

| (48) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että käytössä on asianmukaisia suojakeinoja niiden oikeudenhaltijoiden oikeutettujen etujen suojelemiseksi, jotka eivät ole valtuuttaneet lisenssin tarjoavaa organisaatiota, ja että näitä suojakeinoja sovelletaan syrjimättömästi. Jotta mekanismien laajennettu vaikutus olisi perusteltu, tällaisen organisaation olisi oikeudenhaltijoiden antamien valtuutusten perusteella oltava riittävän edustava teosten tai muun suojatun aineiston tyyppien ja lisenssin kohteena olevien oikeuksien suhteen. Jäsenvaltioiden olisi määritettävä vaatimukset, joiden on täytyttävä, jotta näiden organisaatioiden katsotaan olevan riittävän edustavia, ottaen huomioon yhteishallinnointiorganisaation hallinnoimien oikeuksien luokka, organisaation kyky hallinnoida oikeuksia vaikuttavasti, luova toimiala, jolla se toimii, sekä se, kattaako organisaatio merkittävän määrän kyseessä olevan tyyppisten teosten tai muun suojatun aineiston oikeudenhaltijoita, jotka ovat antaneet valtuutuksen kyseisen tyyppisen käytön lisensointiin, myös direktiivin 2014/26/EU mukaisesti. Jotta voitaisiin varmistaa oikeusvarmuus ja luottamus mekanismeihin, jäsenvaltioiden olisi voitava päättää kenellä on määrä olla oikeudellinen vastuu niiden käyttötarkoitusten osalta, joihin lisenssisopimuksella on annettu lupa. Tasapuolinen kohtelu olisi taattava kaikille oikeudenhaltijoille, joiden teoksia hyödynnetään lisenssin nojalla, myös ja erityisesti kun kyseessä on lisensointia ja korvauksen jakamista koskevien tietojen saatavuus. Tiedottamistoimenpiteiden olisi oltava vaikuttavia lisenssin koko voimassaolon ajan, ja niistä ei saisi aiheutua suhteetonta hallinnollista rasitetta käyttäjille, yhteishallinnointiorganisaatioille tai oikeudenhaltijoille sekä ilman, että niistä tarvitsee ilmoittaa kullekin oikeudenhaltijalle erikseen.
  Jotta varmistettaisiin, että oikeudenhaltijat voivat helposti saada teoksensa takaisin määräysvaltaansa ja estää teostensa sellaisen käytön, joka vahingoittaisi niiden etuja, on erittäin tärkeää, että oikeudenhaltijoille annetaan tosiasiallinen mahdollisuus sulkea pois tällaisten mekanismien soveltaminen teoksiinsa tai muuhun suojattuun aineistoonsa kaikissa käyttötarkoituksissa ja teoksissa tai muussa suojatussa aineistossa taikka tietyissä käyttötarkoituksissa ja teoksissa tai muussa suojatussa aineistossa, myös ennen lisenssisopimuksen tekemistä ja lisenssin voimassaolon aikana. Tällaisissa tapauksissa kaikki senhetkinen käyttö olisi lopetettava kohtuullisen ajan kuluessa. Sen, että oikeudenhaltijat tekevät tällaisen poissulkemisen, ei pitäisi vaikuttaa niiden vaatimuksiin, jotka koskevat korvauksen saamista lisenssin alaisen teoksen tai muun suojatun aineiston tosiasiallisesta käytöstä. Jäsenvaltioiden olisi myös voitava päättää, että lisätoimenpiteet ovat aiheellisia oikeudenhaltijoiden suojelemiseksi. Tällaisiin lisätoimenpiteisiin voisi sisältyä esimerkiksi se, että yhteishallinnointiorganisaatioiden ja muiden asianosaisten keskuudessa eri puolilla unionia kannustetaan tietojenvaihtoon, jolla lisätään tietoisuutta tällaisista mekanismeista ja oikeudenhaltijoilla olevasta mahdollisuudesta sulkea teoksensa tai muu suojattu aineistonsa kyseisten mekanismien ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(48)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että käytössä on asianmukaisia suojakeinoja niiden oikeudenhaltijoiden oikeutettujen etujen suojelemiseksi, jotka eivät ole valtuuttaneet lisenssin tarjoavaa organisaatiota, ja että näitä suojakeinoja sovelletaan syrjimättömästi. Jotta mekanismien laajennettu vaikutus olisi perusteltu, tällaisen organisaation olisi oikeudenhaltijoiden antamien valtuutusten perusteella oltava riittävän edustava teosten tai muun suojatun aineiston tyyppien ja lisenssin kohteena olevien oikeuksien suhteen. Jäsenvaltioiden olisi määritettävä vaatimukset, joiden on täytyttävä, jotta näiden organisaatioiden katsotaan olevan riittävän edustavia, ottaen huomioon yhteishallinnointiorganisaation hallinnoimien oikeuksien luokka, organisaation kyky hallinnoida oikeuksia vaikuttavasti, luova toimiala, jolla se toimii, sekä se, kattaako organisaatio merkittävän määrän kyseessä olevan tyyppisten teosten tai muun suojatun aineiston oikeudenhaltijoita, jotka ovat antaneet valtuutuksen kyseisen tyyppisen käytön lisensointiin, myös direktiivin 2014/26/EU mukaisesti. Jotta voitaisiin varmistaa oikeusvarmuus ja luottamus mekanismeihin, jäsenvaltioiden olisi voitava päättää kenellä on määrä olla oikeudellinen vastuu niiden käyttötarkoitusten osalta, joihin lisenssisopimuksella on annettu lupa. Tasapuolinen kohtelu olisi taattava kaikille oikeudenhaltijoille, joiden teoksia hyödynnetään lisenssin nojalla, myös ja erityisesti kun kyseessä on lisensointia ja korvauksen jakamista koskevien tietojen saatavuus. Tiedottamistoimenpiteiden olisi oltava vaikuttavia lisenssin koko voimassaolon ajan, ja niistä ei saisi aiheutua suhteetonta hallinnollista rasitetta käyttäjille, yhteishallinnointiorganisaatioille tai oikeudenhaltijoille sekä ilman, että niistä tarvitsee ilmoittaa kullekin oikeudenhaltijalle erikseen.

Jotta varmistettaisiin, että oikeudenhaltijat voivat helposti saada teoksensa takaisin määräysvaltaansa ja estää teostensa sellaisen käytön, joka vahingoittaisi niiden etuja, on erittäin tärkeää, että oikeudenhaltijoille annetaan tosiasiallinen mahdollisuus sulkea pois tällaisten mekanismien soveltaminen teoksiinsa tai muuhun suojattuun aineistoonsa kaikissa käyttötarkoituksissa ja teoksissa tai muussa suojatussa aineistossa taikka tietyissä käyttötarkoituksissa ja teoksissa tai muussa suojatussa aineistossa, myös ennen lisenssisopimuksen tekemistä ja lisenssin voimassaolon aikana. Tällaisissa tapauksissa kaikki senhetkinen käyttö olisi lopetettava kohtuullisen ajan kuluessa. Sen, että oikeudenhaltijat tekevät tällaisen poissulkemisen, ei pitäisi vaikuttaa niiden vaatimuksiin, jotka koskevat korvauksen saamista lisenssin alaisen teoksen tai muun suojatun aineiston tosiasiallisesta käytöstä. Jäsenvaltioiden olisi myös voitava päättää, että lisätoimenpiteet ovat aiheellisia oikeudenhaltijoiden suojelemiseksi. Tällaisiin lisätoimenpiteisiin voisi sisältyä esimerkiksi se, että yhteishallinnointiorganisaatioiden ja muiden asianosaisten keskuudessa eri puolilla unionia kannustetaan tietojenvaihtoon, jolla lisätään tietoisuutta tällaisista mekanismeista ja oikeudenhaltijoilla olevasta mahdollisuudesta sulkea teoksensa tai muu suojattu aineistonsa kyseisten mekanismien ulkopuolelle.

| (49) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että vaikutukseltaan laajennettujen kollektiivisen lisensoinnin mekanismien tuloksena myönnettyjen lisenssien samoin kuin mahdollisten käyttötarkoitusten tarkoitus ja soveltamisala olisi aina huolellisesti ja selkeästi määriteltävä lainsäädännössä tai, jos perusteena oleva lainsäädäntö on yleinen säännös, tällaisen yleisen säännöksen tuloksena sovellettavissa lisensointikäytännöissä taikka myönnettävissä lisensseissä. Mahdollisuus käyttää tällaisten mekanismien mukaista lisenssiä olisi lisäksi rajoitettava koskemaan niitä yhteishallinnointiorganisaatioita, joihin sovelletaan direktiivin 2014/26/EU täytäntöönpanemiseksi annettuja kansallisia lakeja. |
| --- | --- |

(49)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että vaikutukseltaan laajennettujen kollektiivisen lisensoinnin mekanismien tuloksena myönnettyjen lisenssien samoin kuin mahdollisten käyttötarkoitusten tarkoitus ja soveltamisala olisi aina huolellisesti ja selkeästi määriteltävä lainsäädännössä tai, jos perusteena oleva lainsäädäntö on yleinen säännös, tällaisen yleisen säännöksen tuloksena sovellettavissa lisensointikäytännöissä taikka myönnettävissä lisensseissä. Mahdollisuus käyttää tällaisten mekanismien mukaista lisenssiä olisi lisäksi rajoitettava koskemaan niitä yhteishallinnointiorganisaatioita, joihin sovelletaan direktiivin 2014/26/EU täytäntöönpanemiseksi annettuja kansallisia lakeja.

| (50) | Kun otetaan huomioon vaikutukseltaan laajennetun kollektiivisen lisensoinnin mekanismiin liittyvät erilaiset perinteet ja kokemukset jäsenvaltioissa ja niiden sovellettavuus oikeudenhaltijoihin näiden kansalaisuudesta tai asuinjäsenvaltiosta riippumatta, on tärkeää varmistaa unionin tasolla avoimuus ja vuoropuhelu tällaisten mekanismien käytännön toiminnasta, myös kun on kyseessä suojakeinojen vaikuttavuus oikeudenhaltijoiden kannalta, tällaisten mekanismien käytettävyys, niiden vaikutus oikeudenhaltijoihin, jotka eivät ole yhteishallinnointiorganisaation jäseniä, tai oikeudenhaltijoihin, jotka ovat muun jäsenvaltion kansalaisia tai asuvat muussa jäsenvaltiossa, ja vaikutus rajatylittävään palvelujen tarjoamiseen, mukaan lukien mahdollinen tarve vahvistaa sääntöjä, joilla tällaisille järjestelmille annetaan rajatylittävä vaikutus sisämarkkinoilla. Avoimuuden varmistamiseksi komission olisi säännöllisesti julkaistava tietoja tällaisten tämän direktiivin mukaisten mekanismien käytöstä. Tällaisia mekanismeja käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi ilmoitettava komissiolle asiaa koskevista kansallisista säännöksistä ja niiden käytännön soveltamisesta, mukaan lukien yleisten säännösten perusteella käyttöön otetun lisensoinnin soveltamisalat ja tyypit, lisensoinnin laajuus ja asianomaiset yhteishallinnointiorganisaatiot. Tällaisista tiedoista olisi keskusteltava jäsenvaltioiden kanssa direktiivin 2001/29/EY 12 artiklan 3 kohdassa perustetussa yhteyskomiteassa. Komission olisi julkaistava kertomus tällaisten mekanismien käytöstä unionissa ja niiden vaikutuksesta lisensointiin ja oikeudenhaltijoihin, kulttuurisisällön levittämiseen ja rajatylittävään palvelujen tarjoamiseen tekijänoikeuden ja lähioikeuksien kollektiivisen hallinnoinnin alalla sekä niiden vaikutuksesta kilpailuun. |
| --- | --- |

(50)

Kun otetaan huomioon vaikutukseltaan laajennetun kollektiivisen lisensoinnin mekanismiin liittyvät erilaiset perinteet ja kokemukset jäsenvaltioissa ja niiden sovellettavuus oikeudenhaltijoihin näiden kansalaisuudesta tai asuinjäsenvaltiosta riippumatta, on tärkeää varmistaa unionin tasolla avoimuus ja vuoropuhelu tällaisten mekanismien käytännön toiminnasta, myös kun on kyseessä suojakeinojen vaikuttavuus oikeudenhaltijoiden kannalta, tällaisten mekanismien käytettävyys, niiden vaikutus oikeudenhaltijoihin, jotka eivät ole yhteishallinnointiorganisaation jäseniä, tai oikeudenhaltijoihin, jotka ovat muun jäsenvaltion kansalaisia tai asuvat muussa jäsenvaltiossa, ja vaikutus rajatylittävään palvelujen tarjoamiseen, mukaan lukien mahdollinen tarve vahvistaa sääntöjä, joilla tällaisille järjestelmille annetaan rajatylittävä vaikutus sisämarkkinoilla. Avoimuuden varmistamiseksi komission olisi säännöllisesti julkaistava tietoja tällaisten tämän direktiivin mukaisten mekanismien käytöstä. Tällaisia mekanismeja käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi ilmoitettava komissiolle asiaa koskevista kansallisista säännöksistä ja niiden käytännön soveltamisesta, mukaan lukien yleisten säännösten perusteella käyttöön otetun lisensoinnin soveltamisalat ja tyypit, lisensoinnin laajuus ja asianomaiset yhteishallinnointiorganisaatiot. Tällaisista tiedoista olisi keskusteltava jäsenvaltioiden kanssa direktiivin 2001/29/EY 12 artiklan 3 kohdassa perustetussa yhteyskomiteassa. Komission olisi julkaistava kertomus tällaisten mekanismien käytöstä unionissa ja niiden vaikutuksesta lisensointiin ja oikeudenhaltijoihin, kulttuurisisällön levittämiseen ja rajatylittävään palvelujen tarjoamiseen tekijänoikeuden ja lähioikeuksien kollektiivisen hallinnoinnin alalla sekä niiden vaikutuksesta kilpailuun.

| (51) | Tilausvideopalveluilla voi olla ratkaiseva rooli audiovisuaalisten teosten levittämisessä kaikkialla unionissa. Tällaisten teosten ja erityisesti eurooppalaisten teosten saatavuus tilausvideopalveluissa on kuitenkin edelleen rajallinen. Sopimuksia tällaisten teosten hyödyntämisestä verkossa saattaa olla vaikea tehdä oikeuksien lisensointiin liittyvien kysymysten vuoksi. Tällaisia kysymyksiä voi tulla esiin esimerkiksi silloin, kun tietyn alueen oikeuksien haltijalla on vähäinen taloudellinen kannustin teoksen hyödyntämiseen verkossa ja oikeudenhaltija ei lisensoi verkko-oikeuksia tai pidättelee niitä, mikä voi johtaa siihen, että audiovisuaaliset teokset eivät ole saatavissa tilausvideopalveluissa. Muita kysymyksiä saattaa liittyä hyödyntämisikkunoihin. |
| --- | --- |

(51)

Tilausvideopalveluilla voi olla ratkaiseva rooli audiovisuaalisten teosten levittämisessä kaikkialla unionissa. Tällaisten teosten ja erityisesti eurooppalaisten teosten saatavuus tilausvideopalveluissa on kuitenkin edelleen rajallinen. Sopimuksia tällaisten teosten hyödyntämisestä verkossa saattaa olla vaikea tehdä oikeuksien lisensointiin liittyvien kysymysten vuoksi. Tällaisia kysymyksiä voi tulla esiin esimerkiksi silloin, kun tietyn alueen oikeuksien haltijalla on vähäinen taloudellinen kannustin teoksen hyödyntämiseen verkossa ja oikeudenhaltija ei lisensoi verkko-oikeuksia tai pidättelee niitä, mikä voi johtaa siihen, että audiovisuaaliset teokset eivät ole saatavissa tilausvideopalveluissa. Muita kysymyksiä saattaa liittyä hyödyntämisikkunoihin.

| (52) | Jotta voitaisiin helpottaa audiovisuaalisia teoksia koskevien oikeuksien lisensointia tilausvideopalveluissa, jäsenvaltiot olisi velvoitettava tarjoamaan neuvottelumekanismi, jossa sopimukseen pyrkivät osapuolet voivat saada apua puolueettomalta elimeltä taikka yhdeltä tai useammalta sovittelijalta. Jäsenvaltioiden olisi voitava tätä varten joko luoda uusi elin tai käyttää olemassa olevaa, tällä direktiivillä vahvistetut edellytykset täyttävää elintä. Jäsenvaltioiden olisi voitava nimetä yksi tai useampi toimivaltainen elin tai sovittelija. Tällaisen elimen tai tällaisten sovittelijoiden olisi tavattava osapuolet ja autettava neuvotteluissa tarjoamalla ammattimaista, puolueetonta ja ulkopuolista neuvontaa. Kun neuvotteluihin osallistuu osapuolia eri jäsenvaltioista ja kun nämä osapuolet päättävät käyttää neuvotottelumekanismia, osapuolten olisi sovittava etukäteen toimivaltaisesta jäsenvaltiosta. Tällainen elin voisi tai tällaiset sovittelijat voisivat tavata osapuolet helpottaakseen neuvottelujen aloittamista tai neuvottelujen kuluessa helpottaakseen sopimuksen tekemistä. Tähän neuvottelumekanismiin ja myöhempään sopimusten tekemiseen osallistumisen olisi oltava vapaaehtoista, eikä se saisi vaikuttaa osapuolten sopimusvapauteen. Jäsenvaltioiden olisi voitava vapaasti päättää neuvottelumekanismin täsmällisestä toiminnasta, mukaan lukien neuvotteluissa annettavan avun ajoitus ja kesto sekä kustannusten kantaminen. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että hallinnollinen ja taloudellinen rasite pysyy oikeasuhteisena, jotta voitaisiin taata neuvottelumekanismin tehokkuus. Jäsenvaltioiden olisi kannustettava vuoropuheluun edustavien organisaatioiden välillä ilman, että sen tarvitsee olla jäsenvaltioille velvoite. |
| --- | --- |

(52)

Jotta voitaisiin helpottaa audiovisuaalisia teoksia koskevien oikeuksien lisensointia tilausvideopalveluissa, jäsenvaltiot olisi velvoitettava tarjoamaan neuvottelumekanismi, jossa sopimukseen pyrkivät osapuolet voivat saada apua puolueettomalta elimeltä taikka yhdeltä tai useammalta sovittelijalta. Jäsenvaltioiden olisi voitava tätä varten joko luoda uusi elin tai käyttää olemassa olevaa, tällä direktiivillä vahvistetut edellytykset täyttävää elintä. Jäsenvaltioiden olisi voitava nimetä yksi tai useampi toimivaltainen elin tai sovittelija. Tällaisen elimen tai tällaisten sovittelijoiden olisi tavattava osapuolet ja autettava neuvotteluissa tarjoamalla ammattimaista, puolueetonta ja ulkopuolista neuvontaa. Kun neuvotteluihin osallistuu osapuolia eri jäsenvaltioista ja kun nämä osapuolet päättävät käyttää neuvotottelumekanismia, osapuolten olisi sovittava etukäteen toimivaltaisesta jäsenvaltiosta. Tällainen elin voisi tai tällaiset sovittelijat voisivat tavata osapuolet helpottaakseen neuvottelujen aloittamista tai neuvottelujen kuluessa helpottaakseen sopimuksen tekemistä. Tähän neuvottelumekanismiin ja myöhempään sopimusten tekemiseen osallistumisen olisi oltava vapaaehtoista, eikä se saisi vaikuttaa osapuolten sopimusvapauteen. Jäsenvaltioiden olisi voitava vapaasti päättää neuvottelumekanismin täsmällisestä toiminnasta, mukaan lukien neuvotteluissa annettavan avun ajoitus ja kesto sekä kustannusten kantaminen. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että hallinnollinen ja taloudellinen rasite pysyy oikeasuhteisena, jotta voitaisiin taata neuvottelumekanismin tehokkuus. Jäsenvaltioiden olisi kannustettava vuoropuheluun edustavien organisaatioiden välillä ilman, että sen tarvitsee olla jäsenvaltioille velvoite.

| (53) | Teoksen suojan voimassaoloajan päättymisestä seuraa se, että kyseinen teos tulee tekijänoikeuksista vapaaksi (public domain) ja unionin tekijänoikeuslainsäädännöllä annetut oikeudet kyseiseen teokseen lakkaavat. Kuvataiteen alalla tekijänoikeuksista vapaista (public domain) teoksista valmistettujen tarkkojen jäljennösten liikkuvuus edesauttaa kulttuurin saatavuutta ja sen tunnetuksi tekemistä ja kulttuuriperinnön saatavuutta. Digitaaliympäristössä tällaisille jäljennöksille tekijänoikeudella tai lähioikeuksilla annettu suoja on epäjohdonmukainen teosten tekijänoikeudellisen suojan päättymisen kanssa. Lisäksi erot tällaisten jäljennösten suojaa koskevien kansallisten tekijänoikeuslakien välillä aiheuttavat oikeudellista epävarmuutta ja vaikuttavat tekijänoikeuksista vapaiden (public domain) kuvataiteen teosten rajatylittävään leviämiseen. Tiettyjä tekijänoikeuksista vapaista (public domain) kuvataiteen teoksista valmistettuja kappaleita ei näin ollen pitäisi suojata tekijänoikeudella tai lähioikeuksilla. Mikään näistä seikoista ei saisi estää kulttuuriperintölaitoksia myymästä sellaisia teoksista valmistettuja kappaleita kuin postikortit. |
| --- | --- |

(53)

Teoksen suojan voimassaoloajan päättymisestä seuraa se, että kyseinen teos tulee tekijänoikeuksista vapaaksi (public domain) ja unionin tekijänoikeuslainsäädännöllä annetut oikeudet kyseiseen teokseen lakkaavat. Kuvataiteen alalla tekijänoikeuksista vapaista (public domain) teoksista valmistettujen tarkkojen jäljennösten liikkuvuus edesauttaa kulttuurin saatavuutta ja sen tunnetuksi tekemistä ja kulttuuriperinnön saatavuutta. Digitaaliympäristössä tällaisille jäljennöksille tekijänoikeudella tai lähioikeuksilla annettu suoja on epäjohdonmukainen teosten tekijänoikeudellisen suojan päättymisen kanssa. Lisäksi erot tällaisten jäljennösten suojaa koskevien kansallisten tekijänoikeuslakien välillä aiheuttavat oikeudellista epävarmuutta ja vaikuttavat tekijänoikeuksista vapaiden (public domain) kuvataiteen teosten rajatylittävään leviämiseen. Tiettyjä tekijänoikeuksista vapaista (public domain) kuvataiteen teoksista valmistettuja kappaleita ei näin ollen pitäisi suojata tekijänoikeudella tai lähioikeuksilla. Mikään näistä seikoista ei saisi estää kulttuuriperintölaitoksia myymästä sellaisia teoksista valmistettuja kappaleita kuin postikortit.

| (54) | Vapaa ja moniarvoinen lehdistö on olennaisen tärkeä laadukkaan journalismin ja kansalaisten tiedonsaannin turvaamiseksi. Se antaa perustavanlaatuisen panoksen julkiseen keskusteluun ja demokraattisen yhteiskunnan asianmukaiseen toimintaan. Lehtijulkaisujen laaja saatavuus verkossa on synnyttänyt uusia verkkopalveluja, kuten uutiskooste- tai mediaseurantapalveluja, joille lehtijulkaisujen uudelleenkäyttö muodostaa tärkeän osan niiden liiketoimintamallia sekä tulonlähteen. Lehtijulkaisujen kustantajilla on ongelmia lisensoida julkaisujensa verkkokäyttö tällaisten palvelujen tarjoajille, jolloin niiden on vaikeampi saada investointiensa kustannuksia takaisin. Kun lehtijulkaisujen kustantajia ei ole tunnustettu oikeudenhaltijoiksi, lehtijulkaisuja koskevien oikeuksien lisensointi ja täytäntöönpano tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien digitaaliympäristössä toteuttamassa verkkokäytössä on usein monimutkaista ja tehotonta. |
| --- | --- |

(54)

Vapaa ja moniarvoinen lehdistö on olennaisen tärkeä laadukkaan journalismin ja kansalaisten tiedonsaannin turvaamiseksi. Se antaa perustavanlaatuisen panoksen julkiseen keskusteluun ja demokraattisen yhteiskunnan asianmukaiseen toimintaan. Lehtijulkaisujen laaja saatavuus verkossa on synnyttänyt uusia verkkopalveluja, kuten uutiskooste- tai mediaseurantapalveluja, joille lehtijulkaisujen uudelleenkäyttö muodostaa tärkeän osan niiden liiketoimintamallia sekä tulonlähteen. Lehtijulkaisujen kustantajilla on ongelmia lisensoida julkaisujensa verkkokäyttö tällaisten palvelujen tarjoajille, jolloin niiden on vaikeampi saada investointiensa kustannuksia takaisin. Kun lehtijulkaisujen kustantajia ei ole tunnustettu oikeudenhaltijoiksi, lehtijulkaisuja koskevien oikeuksien lisensointi ja täytäntöönpano tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien digitaaliympäristössä toteuttamassa verkkokäytössä on usein monimutkaista ja tehotonta.

| (55) | On tarpeen tunnustaa kustantajien organisaatio- ja rahoituspanos lehtijulkaisujen tuottamisessa ja edistää sitä edelleen, jotta voidaan varmistaa kustannusalan kestävyys ja siten vaalia luotettavan tiedon saatavuutta. Sen vuoksi on tarpeen antaa unionin tasolla yhdenmukaistettu oikeudellinen suoja lehtijulkaisuille tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien toimesta tapahtuvan verkkokäytön osalta vaikuttamatta unionin oikeuden nykyisiin tekijänoikeussääntöihin, joita sovelletaan yksittäisten käyttäjien yksityiseen tai ei-kaupalliseen lehtijulkaisujen käyttöön, myös silloin, kun tällaiset käyttäjät jakavat lehtijulkaisuja verkossa. Tällainen suoja olisi tehokkaasti taattava ottamalla unionin oikeudessa käyttöön lähioikeuksia johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneiden kustantajien lehtijulkaisujen kappaleen valmistamiseksi ja yleisön saataville asettamiseksi, kun on kyseessä Euroopan parlamentin ja direktiivissä (EU) 2015/1535 (13) tarkoitettujen tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien toteuttama verkkokäyttö. Kustantajien olisi oltava oikeutettuja tässä direktiivissä säädettyyn lehtijulkaisujen oikeudelliseen suojaan, jos ne ovat sijoittautuneet johonkin jäsenvaltioon ja niiden sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka on unionin alueella.
  Lehtijulkaisujen kustantajan käsite olisi ymmärrettävä siten, että se kattaa palveluntarjoajat, kuten uutiskustantajat tai uutistoimistot, kun ne julkaisevat tässä direktiivissä tarkoitettuja lehtijulkaisuja. |
| --- | --- |

(55)

On tarpeen tunnustaa kustantajien organisaatio- ja rahoituspanos lehtijulkaisujen tuottamisessa ja edistää sitä edelleen, jotta voidaan varmistaa kustannusalan kestävyys ja siten vaalia luotettavan tiedon saatavuutta. Sen vuoksi on tarpeen antaa unionin tasolla yhdenmukaistettu oikeudellinen suoja lehtijulkaisuille tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien toimesta tapahtuvan verkkokäytön osalta vaikuttamatta unionin oikeuden nykyisiin tekijänoikeussääntöihin, joita sovelletaan yksittäisten käyttäjien yksityiseen tai ei-kaupalliseen lehtijulkaisujen käyttöön, myös silloin, kun tällaiset käyttäjät jakavat lehtijulkaisuja verkossa. Tällainen suoja olisi tehokkaasti taattava ottamalla unionin oikeudessa käyttöön lähioikeuksia johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneiden kustantajien lehtijulkaisujen kappaleen valmistamiseksi ja yleisön saataville asettamiseksi, kun on kyseessä Euroopan parlamentin ja direktiivissä (EU) 2015/1535 (13) tarkoitettujen tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien toteuttama verkkokäyttö. Kustantajien olisi oltava oikeutettuja tässä direktiivissä säädettyyn lehtijulkaisujen oikeudelliseen suojaan, jos ne ovat sijoittautuneet johonkin jäsenvaltioon ja niiden sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka on unionin alueella.

Lehtijulkaisujen kustantajan käsite olisi ymmärrettävä siten, että se kattaa palveluntarjoajat, kuten uutiskustantajat tai uutistoimistot, kun ne julkaisevat tässä direktiivissä tarkoitettuja lehtijulkaisuja.

| (56) | Tämän direktiivin soveltamiseksi on tarpeen määritellä lehtijulkaisujen käsite siten, että se kattaa ainoastaan journalistiset julkaisut, jotka julkaistaan missä tahansa esitysmuodossa, myös paperimuodossa, sellaisen taloudellisen toiminnan yhteydessä, jossa on unionin oikeuden mukaisesti kyse palvelujen tarjoamisesta. Lehtijulkaisuihin, joiden olisi kuuluttava suojan piiriin, sisältyvät esimerkiksi päivittäin ilmestyvät sanomalehdet, viikoittain tai kuukausittain julkaistavat yleis- tai erikoisaikakauslehdet, mukaan lukien tilauspohjaiset lehdet, sekä uutissivustot. Lehtijulkaisuihin sisältyy enimmäkseen kirjallisia teoksia mutta enenevässä määrin myös muun tyyppisiä teoksia ja muuta suojattua aineistoa, erityisesti valokuvia ja videoita. Tieteellisiin tai akateemisiin tarkoituksiin julkaistavien kausijulkaisujen, kuten tiedejulkaisujen, ei pitäisi kuulua tämän direktiivin mukaisesti lehtijulkaisuille myönnettävän suojan piiriin. Tällaisen suojan ei pitäisi koskea myöskään verkkosivustoja, kuten blogeja, joilla annetaan tietoa osana toimintaa, jota ei harjoiteta palveluntarjoajan, kuten uutiskustantajan, aloitteesta, toimituksellisella vastuulla ja valvonnassa. |
| --- | --- |

(56)

Tämän direktiivin soveltamiseksi on tarpeen määritellä lehtijulkaisujen käsite siten, että se kattaa ainoastaan journalistiset julkaisut, jotka julkaistaan missä tahansa esitysmuodossa, myös paperimuodossa, sellaisen taloudellisen toiminnan yhteydessä, jossa on unionin oikeuden mukaisesti kyse palvelujen tarjoamisesta. Lehtijulkaisuihin, joiden olisi kuuluttava suojan piiriin, sisältyvät esimerkiksi päivittäin ilmestyvät sanomalehdet, viikoittain tai kuukausittain julkaistavat yleis- tai erikoisaikakauslehdet, mukaan lukien tilauspohjaiset lehdet, sekä uutissivustot. Lehtijulkaisuihin sisältyy enimmäkseen kirjallisia teoksia mutta enenevässä määrin myös muun tyyppisiä teoksia ja muuta suojattua aineistoa, erityisesti valokuvia ja videoita. Tieteellisiin tai akateemisiin tarkoituksiin julkaistavien kausijulkaisujen, kuten tiedejulkaisujen, ei pitäisi kuulua tämän direktiivin mukaisesti lehtijulkaisuille myönnettävän suojan piiriin. Tällaisen suojan ei pitäisi koskea myöskään verkkosivustoja, kuten blogeja, joilla annetaan tietoa osana toimintaa, jota ei harjoiteta palveluntarjoajan, kuten uutiskustantajan, aloitteesta, toimituksellisella vastuulla ja valvonnassa.

| (57) | Lehtijulkaisujen kustantajille tämän direktiivin mukaisesti myönnetyillä oikeuksilla olisi oltava sama soveltamisala kuin direktiivissä 2001/29/EY säädetyillä kappaleen valmistamista ja yleisön saataviin saattamista koskevilla oikeuksilla, siltä osin kuin on kyseessä tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajan toteuttama verkkokäyttö. Lehtijulkaisujen kustantajille myönnettäviä oikeuksia ei saisi laajentaa koskemaan hyperlinkittämistä. Niitä ei myöskään saisi laajentaa koskemaan pelkkiä lehtijulkaisuissa selostettavia tosiasioita. Lehtijulkaisujen kustantajille tämän direktiivin nojalla myönnettäviin oikeuksiin pitäisi myös soveltaa poikkeuksia ja rajoituksia koskevia samoja säännöksiä kuin direktiivissä 2001/29/EY säädettyihin oikeuksiin, mukaan lukien mainitun direktiivin 5 artiklan 3 kohdan d alakohdassa säädetty poikkeus, kun on kyse lainauksista muun muassa arvostelua tai selostusta varten. |
| --- | --- |

(57)

Lehtijulkaisujen kustantajille tämän direktiivin mukaisesti myönnetyillä oikeuksilla olisi oltava sama soveltamisala kuin direktiivissä 2001/29/EY säädetyillä kappaleen valmistamista ja yleisön saataviin saattamista koskevilla oikeuksilla, siltä osin kuin on kyseessä tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajan toteuttama verkkokäyttö. Lehtijulkaisujen kustantajille myönnettäviä oikeuksia ei saisi laajentaa koskemaan hyperlinkittämistä. Niitä ei myöskään saisi laajentaa koskemaan pelkkiä lehtijulkaisuissa selostettavia tosiasioita. Lehtijulkaisujen kustantajille tämän direktiivin nojalla myönnettäviin oikeuksiin pitäisi myös soveltaa poikkeuksia ja rajoituksia koskevia samoja säännöksiä kuin direktiivissä 2001/29/EY säädettyihin oikeuksiin, mukaan lukien mainitun direktiivin 5 artiklan 3 kohdan d alakohdassa säädetty poikkeus, kun on kyse lainauksista muun muassa arvostelua tai selostusta varten.

| (58) | Tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien toteuttama lehtijulkaisujen käyttö voi muodostua kokonaisten julkaisujen tai artikkelien mutta myös lehtijulkaisujen osien käytöstä. Tällainen lehtijulkaisujen osien käyttö on saanut myös taloudellista merkitystä. Tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien toteuttama lehtijulkaisujen yksittäisten sanojen tai hyvin lyhyiden otteiden käyttö ei toisaalta välttämättä horjuta lehtijulkaisujen kustantajien sisällön tuottamiseen tekemiä investointeja. Sen vuoksi on aiheellista säätää, että lehtijulkaisujen yksittäisten sanojen tai hyvin lyhyiden otteiden käyttö ei saisi kuulua tässä direktiivissä säädettyjen oikeuksien soveltamisalaan. Kun otetaan huomioon tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien toteuttama lehtijulkaisujen laajamittainen koostaminen ja käyttö, on tärkeää, että hyvin lyhyiden otteiden poisjättäminen tulkitaan siten, että se ei vaikuta tässä direktiivissä säädettyjen oikeuksien vaikuttavuuteen. |
| --- | --- |

(58)

Tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien toteuttama lehtijulkaisujen käyttö voi muodostua kokonaisten julkaisujen tai artikkelien mutta myös lehtijulkaisujen osien käytöstä. Tällainen lehtijulkaisujen osien käyttö on saanut myös taloudellista merkitystä. Tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien toteuttama lehtijulkaisujen yksittäisten sanojen tai hyvin lyhyiden otteiden käyttö ei toisaalta välttämättä horjuta lehtijulkaisujen kustantajien sisällön tuottamiseen tekemiä investointeja. Sen vuoksi on aiheellista säätää, että lehtijulkaisujen yksittäisten sanojen tai hyvin lyhyiden otteiden käyttö ei saisi kuulua tässä direktiivissä säädettyjen oikeuksien soveltamisalaan. Kun otetaan huomioon tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien toteuttama lehtijulkaisujen laajamittainen koostaminen ja käyttö, on tärkeää, että hyvin lyhyiden otteiden poisjättäminen tulkitaan siten, että se ei vaikuta tässä direktiivissä säädettyjen oikeuksien vaikuttavuuteen.

| (59) | Tämän direktiivin nojalla lehtijulkaisujen kustantajille myönnetyn suojan ei pitäisi vaikuttaa tekijöiden ja muiden oikeudenhaltijoiden oikeuksiin, jotka koskevat lehtijulkaisuihin sisällytettyjä teoksia ja muuta suojattua aineistoa, ei myöskään kun on kyse siitä, missä laajuudessa tekijät ja muut oikeudenhaltijat voivat hyödyntää teoksiaan tai muuta suojattua aineistoaan riippumatta lehtijulkaisusta, johon ne on sisällytetty. Lehtijulkaisujen kustantajien ei siten pitäisi voida vedota niille tämän direktiivin nojalla myönnettyyn suojaan tekijöitä ja muita oikeudenhaltijoita vastaan tai samojen teosten tai muun suojatun aineiston muita luvan saaneita käyttäjiä vastaan. Tämän ei pitäisi rajoittaa yhtäältä lehtijulkaisujen kustantajien ja toisaalta tekijöiden ja oikeudenhaltijoiden välillä tehtäviä sopimusjärjestelyjä. Tekijöillä, joiden teoksia sisällytetään lehtijulkaisuun, olisi oltava oikeus asianmukaiseen osuuteen tuloista, joita lehtikustantajat saavat tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien toteuttamasta lehtijulkaisujensa käytöstä. Tämän ei pitäisi rajoittaa omistusoikeutta tai oikeuksien käyttämistä työsopimusten yhteydessä koskevien kansallisten lakien soveltamista, edellyttäen, että tällaiset lait ovat unionin oikeuden mukaisia. |
| --- | --- |

(59)

Tämän direktiivin nojalla lehtijulkaisujen kustantajille myönnetyn suojan ei pitäisi vaikuttaa tekijöiden ja muiden oikeudenhaltijoiden oikeuksiin, jotka koskevat lehtijulkaisuihin sisällytettyjä teoksia ja muuta suojattua aineistoa, ei myöskään kun on kyse siitä, missä laajuudessa tekijät ja muut oikeudenhaltijat voivat hyödyntää teoksiaan tai muuta suojattua aineistoaan riippumatta lehtijulkaisusta, johon ne on sisällytetty. Lehtijulkaisujen kustantajien ei siten pitäisi voida vedota niille tämän direktiivin nojalla myönnettyyn suojaan tekijöitä ja muita oikeudenhaltijoita vastaan tai samojen teosten tai muun suojatun aineiston muita luvan saaneita käyttäjiä vastaan. Tämän ei pitäisi rajoittaa yhtäältä lehtijulkaisujen kustantajien ja toisaalta tekijöiden ja oikeudenhaltijoiden välillä tehtäviä sopimusjärjestelyjä. Tekijöillä, joiden teoksia sisällytetään lehtijulkaisuun, olisi oltava oikeus asianmukaiseen osuuteen tuloista, joita lehtikustantajat saavat tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien toteuttamasta lehtijulkaisujensa käytöstä. Tämän ei pitäisi rajoittaa omistusoikeutta tai oikeuksien käyttämistä työsopimusten yhteydessä koskevien kansallisten lakien soveltamista, edellyttäen, että tällaiset lait ovat unionin oikeuden mukaisia.

| (60) | Kustantajat, mukaan lukien lehtijulkaisujen, kirjojen tai tiedejulkaisujen sekä musiikkijulkaisujen kustantajat, toimivat usein sopimuksilla tai oikeussäännöksillä toteutetun tekijöiden oikeuksien siirron perusteella. Tässä yhteydessä kustantajat tekevät investoinnin hyödyntääkseen julkaisuihinsa sisältyviä teoksia ja voivat joissakin tapauksissa jäädä osattomiksi tuloista, kun tällaisia teoksia käytetään poikkeusten tai rajoitusten nojalla, kuten yksityistä kopiointia ja reprografista kopiointia koskevien poikkeusten tai rajoitusten nojalla, mukaan lukien vastaavat jäsenvaltioissa olemassa olevat reprografista kopiointia koskevat kansalliset järjestelmät, tai kun niitä käytetään yleisölle lainausta koskevissa järjestelmissä. Useissa jäsenvaltioissa hyvitys näiden poikkeusten tai rajoitusten nojalla tapahtuvasta käytöstä jaetaan tekijöiden ja kustantajien kesken. Jotta voitaisiin ottaa tämä tilanne huomioon ja parantaa oikeusvarmuutta kaikkien asianosaisten kannalta, tällä direktiivillä sallitaan niiden jäsenvaltioiden, joilla on olemassa olevia järjestelmiä hyvityksen jakamiseksi tekijöiden ja kustantajien kesken, pitää ne voimassa. Tämä on erityisen tärkeää niille jäsenvaltioille, joilla on ollut tällaisia hyvityksen jakomekanismeja ennen 12 päivää marraskuuta 2015, vaikkakaan muissa jäsenvaltioissa hyvitystä ei jaeta ja se maksetaan yksinomaan tekijöille kansallisen kulttuuripolitiikan mukaisesti. Tätä direktiiviä olisi sovellettava syrjimättömästi kaikkiin jäsenvaltioihin, mutta siinä olisi kunnioitettava alan perinteitä eikä se saisi velvoittaa jäsenvaltioita, joilla ei tällä hetkellä ole tällaisia hyvityksen jakojärjestelmiä, ottamaan niitä käyttöön. Se ei saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden olemassa oleviin tai tuleviin järjestelyihin, jotka koskevat korvauksen saamista yleisölle lainauksesta.
  Se ei myöskään saisi aiheuttaa muutoksia kansallisiin järjestelyihin jotka koskevat oikeuksien hallinnointia ja korvausoikeuksia, edellyttäen että ne ovat unionin oikeuden mukaisia. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi voitava mutta niillä ei pitäisi olla velvoitetta säätää, että kun tekijä on siirtänyt tai lisensoinut oikeutensa kustantajalle tai hänellä on teostensa kautta muuten osuus julkaisussa ja käytössä on järjestelmiä poikkeuksen tai rajoituksen tekijälle aiheuttaman haitan hyvittämiseksi, myös tekijöitä ja kustantajia yhteisesti edustavien yhteishallinnointiorganisaatioiden välityksellä, kustantajat ovat oikeutettuja osuuteen tällaisesta hyvityksestä. Jäsenvaltioiden olisi edelleen voitava vapaasti määrittää, miten kustantajat on määrä vapauttaa niiden hyvityksen tai korvauksen saamista koskevan vaatimuksen perustelemiseen liittyvästä rasitteesta, ja vahvistaa edellytykset tällaisen hyvityksen tai korvauksen jakamiseksi tekijöiden ja kustantajien kesken kansallisten järjestelmiensä mukaisesti. |
| --- | --- |

(60)

Kustantajat, mukaan lukien lehtijulkaisujen, kirjojen tai tiedejulkaisujen sekä musiikkijulkaisujen kustantajat, toimivat usein sopimuksilla tai oikeussäännöksillä toteutetun tekijöiden oikeuksien siirron perusteella. Tässä yhteydessä kustantajat tekevät investoinnin hyödyntääkseen julkaisuihinsa sisältyviä teoksia ja voivat joissakin tapauksissa jäädä osattomiksi tuloista, kun tällaisia teoksia käytetään poikkeusten tai rajoitusten nojalla, kuten yksityistä kopiointia ja reprografista kopiointia koskevien poikkeusten tai rajoitusten nojalla, mukaan lukien vastaavat jäsenvaltioissa olemassa olevat reprografista kopiointia koskevat kansalliset järjestelmät, tai kun niitä käytetään yleisölle lainausta koskevissa järjestelmissä. Useissa jäsenvaltioissa hyvitys näiden poikkeusten tai rajoitusten nojalla tapahtuvasta käytöstä jaetaan tekijöiden ja kustantajien kesken. Jotta voitaisiin ottaa tämä tilanne huomioon ja parantaa oikeusvarmuutta kaikkien asianosaisten kannalta, tällä direktiivillä sallitaan niiden jäsenvaltioiden, joilla on olemassa olevia järjestelmiä hyvityksen jakamiseksi tekijöiden ja kustantajien kesken, pitää ne voimassa. Tämä on erityisen tärkeää niille jäsenvaltioille, joilla on ollut tällaisia hyvityksen jakomekanismeja ennen 12 päivää marraskuuta 2015, vaikkakaan muissa jäsenvaltioissa hyvitystä ei jaeta ja se maksetaan yksinomaan tekijöille kansallisen kulttuuripolitiikan mukaisesti. Tätä direktiiviä olisi sovellettava syrjimättömästi kaikkiin jäsenvaltioihin, mutta siinä olisi kunnioitettava alan perinteitä eikä se saisi velvoittaa jäsenvaltioita, joilla ei tällä hetkellä ole tällaisia hyvityksen jakojärjestelmiä, ottamaan niitä käyttöön. Se ei saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden olemassa oleviin tai tuleviin järjestelyihin, jotka koskevat korvauksen saamista yleisölle lainauksesta.

Se ei myöskään saisi aiheuttaa muutoksia kansallisiin järjestelyihin jotka koskevat oikeuksien hallinnointia ja korvausoikeuksia, edellyttäen että ne ovat unionin oikeuden mukaisia. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi voitava mutta niillä ei pitäisi olla velvoitetta säätää, että kun tekijä on siirtänyt tai lisensoinut oikeutensa kustantajalle tai hänellä on teostensa kautta muuten osuus julkaisussa ja käytössä on järjestelmiä poikkeuksen tai rajoituksen tekijälle aiheuttaman haitan hyvittämiseksi, myös tekijöitä ja kustantajia yhteisesti edustavien yhteishallinnointiorganisaatioiden välityksellä, kustantajat ovat oikeutettuja osuuteen tällaisesta hyvityksestä. Jäsenvaltioiden olisi edelleen voitava vapaasti määrittää, miten kustantajat on määrä vapauttaa niiden hyvityksen tai korvauksen saamista koskevan vaatimuksen perustelemiseen liittyvästä rasitteesta, ja vahvistaa edellytykset tällaisen hyvityksen tai korvauksen jakamiseksi tekijöiden ja kustantajien kesken kansallisten järjestelmiensä mukaisesti.

| (61) | Viime vuosina verkkosisältömarkkinoiden toiminta on monimutkaistunut. Verkkosisällönjakopalveluista, joissa tarjotaan pääsy suureen määrään käyttäjien verkkoon lataamaa tekijänoikeudella suojattua sisältöä, on tullut tärkeimpiä sisällön saatavuuden lähteitä verkossa. Verkkopalvelut ovat keino toteuttaa kulttuuriteosten ja luovien teosten laajempi saatavuus, ja ne tarjoavat kulttuurialalle ja luoville toimialoille runsaasti mahdollisuuksia uusien liiketoimintamallien kehittämiseen. Vaikka ne mahdollistavatkin sisällön monimuotoisen ja vaivattoman saannin, ne aiheuttavat kuitenkin myös haasteita silloin, kun tekijänoikeudella suojattua sisältöä ladataan niihin ilman oikeudenhaltijoiden ennakkolupaa. Oikeudellista epävarmuutta vallitsee siitä, osallistuvatko tällaiset palveluntarjoajat tekijänoikeuden kannalta merkityksellisiin tekoihin ja onko niiden saatava oikeudenhaltijoilta lupa käyttäjiensä palveluun lataamaan sisältöön, kun näillä ei ole asiaankuuluvia oikeuksia palveluun ladattuun sisältöön, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin oikeudessa säädettyjen poikkeusten ja rajoitusten soveltamista. Tämä epävarmuus vaikuttaa oikeudenhaltijoiden mahdollisuuksiin määrittää, käytetäänkö heidän teoksiaan ja muuta suojattua aineistoaan ja millä edellytyksillä käyttö tapahtuu, sekä heidän mahdollisuuksiinsa saada tällaisesta käytöstä asianmukainen korvaus. Sen vuoksi on tärkeää edistää lisensointimarkkinoiden kehittymistä oikeudenhaltijoiden ja verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien välillä. Näiden lisensointisopimusten olisi oltava oikeudenmukaisia ja säilytettävä kohtuullinen tasapaino molempien osapuolten kannalta. Oikeudenhaltijoiden olisi saatava asianmukainen korvaus teostensa tai muun suojatun aineistonsa käytöstä. Koska näiden määräysten ei kuitenkaan saisi vaikuttaa sopimusvapauteen, oikeudenhaltijoita ei saisi velvoittaa antamaan valtuutusta tai tekemään lisensointisopimuksia. |
| --- | --- |

(61)

Viime vuosina verkkosisältömarkkinoiden toiminta on monimutkaistunut. Verkkosisällönjakopalveluista, joissa tarjotaan pääsy suureen määrään käyttäjien verkkoon lataamaa tekijänoikeudella suojattua sisältöä, on tullut tärkeimpiä sisällön saatavuuden lähteitä verkossa. Verkkopalvelut ovat keino toteuttaa kulttuuriteosten ja luovien teosten laajempi saatavuus, ja ne tarjoavat kulttuurialalle ja luoville toimialoille runsaasti mahdollisuuksia uusien liiketoimintamallien kehittämiseen. Vaikka ne mahdollistavatkin sisällön monimuotoisen ja vaivattoman saannin, ne aiheuttavat kuitenkin myös haasteita silloin, kun tekijänoikeudella suojattua sisältöä ladataan niihin ilman oikeudenhaltijoiden ennakkolupaa. Oikeudellista epävarmuutta vallitsee siitä, osallistuvatko tällaiset palveluntarjoajat tekijänoikeuden kannalta merkityksellisiin tekoihin ja onko niiden saatava oikeudenhaltijoilta lupa käyttäjiensä palveluun lataamaan sisältöön, kun näillä ei ole asiaankuuluvia oikeuksia palveluun ladattuun sisältöön, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin oikeudessa säädettyjen poikkeusten ja rajoitusten soveltamista. Tämä epävarmuus vaikuttaa oikeudenhaltijoiden mahdollisuuksiin määrittää, käytetäänkö heidän teoksiaan ja muuta suojattua aineistoaan ja millä edellytyksillä käyttö tapahtuu, sekä heidän mahdollisuuksiinsa saada tällaisesta käytöstä asianmukainen korvaus. Sen vuoksi on tärkeää edistää lisensointimarkkinoiden kehittymistä oikeudenhaltijoiden ja verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien välillä. Näiden lisensointisopimusten olisi oltava oikeudenmukaisia ja säilytettävä kohtuullinen tasapaino molempien osapuolten kannalta. Oikeudenhaltijoiden olisi saatava asianmukainen korvaus teostensa tai muun suojatun aineistonsa käytöstä. Koska näiden määräysten ei kuitenkaan saisi vaikuttaa sopimusvapauteen, oikeudenhaltijoita ei saisi velvoittaa antamaan valtuutusta tai tekemään lisensointisopimuksia.

| (62) | Tietyt tietoyhteiskunnan palvelut on osana niiden tavanomaista käyttöä suunniteltu siten, että ne antavat yleisölle pääsyn käyttäjiensä palveluun lataamaan tekijänoikeudella suojattuun sisältöön tai muuhun suojattuun aineistoon. Tässä direktiivissä säädetyn verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajan määritelmän olisi koskettava ainoastaan sellaisia verkkopalveluja, joilla on tärkeä rooli verkkosisältömarkkinoilla siksi, että ne kilpailevat samoista yleisöistä muiden verkkosisältöpalvelujen kanssa, kuten verkkopohjaisten äänen ja videon suoratoistopalvelujen kanssa. Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat palvelut ovat niitä palveluja, joiden päätarkoituksena tai yhtenä päätarkoituksena on säilyttää tekijänoikeudella suojattua sisältöä ja mahdollistaa se, että käyttäjät lataavat palveluun ja jakavat suuria määriä tällaista sisältöä tarkoituksena saada siitä voittoa, joko suoraan tai välillisesti, organisoimalla se ja promotoimalla sitä laajemman yleisön houkuttelemiseksi, myös luokittelemalla se ja käyttämällä siinä kohdennettua promootiota. Tällaisiin palveluihin ei pitäisi kuulua palvelut, joilla on muu päätarkoitus kuin mahdollistaa se, että käyttäjät lataavat niihin suuren määrän tekijänoikeudella suojattua sisältöä ja jakavat sitä saadakseen tästä toiminnasta voittoa. Viimeksi mainittuihin palveluihin sisältyvät esimerkiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/1972 (14) tarkoitetut sähköiset viestintäpalvelut samoin kuin sellaisten yritystenvälisten pilvipalvelujen ja muiden pilvipalvelujen tarjoajat, joihin käyttäjät voivat ladata sisältöä omaan käyttöönsä, kuten cyberlocker-palvelut, tai verkossa toimivat markkinapaikat, joiden päätoimintaa on verkossa tapahtuva vähittäiskauppa eikä pääsyn antaminen tekijänoikeudella suojattuun sisältöön.
  Myös avoimen lähdekoodin ohjelmistojen kehitys- ja jakoalustojen, voittoa tavoittelemattomien koulutusalan tai tieteellisten tietovarastojen sekä voittoa tavoittelemattomien verkkoensyklopedioiden kaltaisten palvelujen tarjoajat olisi jätettävä verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajan määritelmän soveltamisalan ulkopuolelle. Lopuksi, jotta voitaisiin varmistaa korkeatasoinen tekijänoikeussuoja, tässä direktiivissä säädettyä vastuuta koskevaa poikkeusmekanismia ei saisi soveltaa palveluntarjoajiin, joiden päätarkoituksena on harjoittaa tekijänoikeuspiratismia tai helpottaa sitä. |
| --- | --- |

(62)

Tietyt tietoyhteiskunnan palvelut on osana niiden tavanomaista käyttöä suunniteltu siten, että ne antavat yleisölle pääsyn käyttäjiensä palveluun lataamaan tekijänoikeudella suojattuun sisältöön tai muuhun suojattuun aineistoon. Tässä direktiivissä säädetyn verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajan määritelmän olisi koskettava ainoastaan sellaisia verkkopalveluja, joilla on tärkeä rooli verkkosisältömarkkinoilla siksi, että ne kilpailevat samoista yleisöistä muiden verkkosisältöpalvelujen kanssa, kuten verkkopohjaisten äänen ja videon suoratoistopalvelujen kanssa. Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat palvelut ovat niitä palveluja, joiden päätarkoituksena tai yhtenä päätarkoituksena on säilyttää tekijänoikeudella suojattua sisältöä ja mahdollistaa se, että käyttäjät lataavat palveluun ja jakavat suuria määriä tällaista sisältöä tarkoituksena saada siitä voittoa, joko suoraan tai välillisesti, organisoimalla se ja promotoimalla sitä laajemman yleisön houkuttelemiseksi, myös luokittelemalla se ja käyttämällä siinä kohdennettua promootiota. Tällaisiin palveluihin ei pitäisi kuulua palvelut, joilla on muu päätarkoitus kuin mahdollistaa se, että käyttäjät lataavat niihin suuren määrän tekijänoikeudella suojattua sisältöä ja jakavat sitä saadakseen tästä toiminnasta voittoa. Viimeksi mainittuihin palveluihin sisältyvät esimerkiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/1972 (14) tarkoitetut sähköiset viestintäpalvelut samoin kuin sellaisten yritystenvälisten pilvipalvelujen ja muiden pilvipalvelujen tarjoajat, joihin käyttäjät voivat ladata sisältöä omaan käyttöönsä, kuten cyberlocker-palvelut, tai verkossa toimivat markkinapaikat, joiden päätoimintaa on verkossa tapahtuva vähittäiskauppa eikä pääsyn antaminen tekijänoikeudella suojattuun sisältöön.

Myös avoimen lähdekoodin ohjelmistojen kehitys- ja jakoalustojen, voittoa tavoittelemattomien koulutusalan tai tieteellisten tietovarastojen sekä voittoa tavoittelemattomien verkkoensyklopedioiden kaltaisten palvelujen tarjoajat olisi jätettävä verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajan määritelmän soveltamisalan ulkopuolelle. Lopuksi, jotta voitaisiin varmistaa korkeatasoinen tekijänoikeussuoja, tässä direktiivissä säädettyä vastuuta koskevaa poikkeusmekanismia ei saisi soveltaa palveluntarjoajiin, joiden päätarkoituksena on harjoittaa tekijänoikeuspiratismia tai helpottaa sitä.

| (63) | Arvio siitä, säilyttääkö verkkosisällönjakopalvelun tarjoaja suuren määrän tekijänoikeudella suojattua sisältöä ja antaako se pääsyn siihen, olisi tehtävä tapauskohtaisesti ja siinä olisi otettava huomioon yhdistelmä eri osatekijöitä, kuten palvelun yleisö ja palvelujen käyttäjien palveluun lataamien tekijänoikeudella suojattua sisältöä sisältävien tiedostojen lukumäärä. |
| --- | --- |

(63)

Arvio siitä, säilyttääkö verkkosisällönjakopalvelun tarjoaja suuren määrän tekijänoikeudella suojattua sisältöä ja antaako se pääsyn siihen, olisi tehtävä tapauskohtaisesti ja siinä olisi otettava huomioon yhdistelmä eri osatekijöitä, kuten palvelun yleisö ja palvelujen käyttäjien palveluun lataamien tekijänoikeudella suojattua sisältöä sisältävien tiedostojen lukumäärä.

| (64) | Tässä direktiivissä on aiheellista täsmentää, että verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat suorittavat yleisölle välittämisen tai yleisön saataviin saattamisen, kun ne antavat yleisölle pääsyn käyttäjiensä palveluun lataamiin tekijänoikeudella suojattuihin teoksiin tai muuhun suojattuun aineistoon. Näin ollen verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien olisi saatava lupa asiaankuuluvilta oikeudenhaltijoilta, myös lisensointisopimuksella. Tämä ei vaikuta toisaalla unionin oikeudessa vahvistettuun yleisölle välittämisen tai yleisön saataviin saattamisen käsitteeseen, eikä se vaikuta direktiivin 2001/29/EY 3 artiklan 1 ja 2 kohdan mahdolliseen soveltamiseen muihin tekijänoikeudella suojattua sisältöä käyttäviin palveluntarjoajiin. |
| --- | --- |

(64)

Tässä direktiivissä on aiheellista täsmentää, että verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat suorittavat yleisölle välittämisen tai yleisön saataviin saattamisen, kun ne antavat yleisölle pääsyn käyttäjiensä palveluun lataamiin tekijänoikeudella suojattuihin teoksiin tai muuhun suojattuun aineistoon. Näin ollen verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien olisi saatava lupa asiaankuuluvilta oikeudenhaltijoilta, myös lisensointisopimuksella. Tämä ei vaikuta toisaalla unionin oikeudessa vahvistettuun yleisölle välittämisen tai yleisön saataviin saattamisen käsitteeseen, eikä se vaikuta direktiivin 2001/29/EY 3 artiklan 1 ja 2 kohdan mahdolliseen soveltamiseen muihin tekijänoikeudella suojattua sisältöä käyttäviin palveluntarjoajiin.

| (65) | Kun verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat ovat vastuussa yleisölle välittämisestä tai yleisön saataviin saattamisesta tässä direktiivissä säädetyin edellytyksin, direktiivin 2000/31/EY 14 artiklan 1 kohtaa ei olisi sovellettava tämän direktiivin säännöksistä johtuvaan vastuuseen siitä, että verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat käyttävät suojattua sisältöä. Tämä ei saisi vaikuttaa direktiivin 2000/31/EY 14 artiklan 1 kohdan soveltamiseen tällaisiin palveluntarjoajiin tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolella. |
| --- | --- |

(65)

Kun verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat ovat vastuussa yleisölle välittämisestä tai yleisön saataviin saattamisesta tässä direktiivissä säädetyin edellytyksin, direktiivin 2000/31/EY 14 artiklan 1 kohtaa ei olisi sovellettava tämän direktiivin säännöksistä johtuvaan vastuuseen siitä, että verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat käyttävät suojattua sisältöä. Tämä ei saisi vaikuttaa direktiivin 2000/31/EY 14 artiklan 1 kohdan soveltamiseen tällaisiin palveluntarjoajiin tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolella.

| (66) | Kun otetaan huomioon, että verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat antavat pääsyn sisältöön, joka ei ole niiden vaan niiden käyttäjien palveluun lataamaa, on aiheellista säätää erityisestä vastuumekanismista sovellettaessa tätä direktiiviä tapauksissa, joissa lupaa ei ole annettu. Tämä ei saisi rajoittaa kansallisen lain mukaisia oikeussuojakeinoja tapauksissa, jotka eivät koske vastuuta tekijänoikeusloukkauksista, eikä kansallisten tuomioistuinten tai hallintoviranomaisten mahdollisuutta määrätä kieltoja unionin oikeuden mukaisesti. Erityisesti niihin uusiin verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajiin sovellettava erityisjärjestelmä, joiden vuosiliikevaihto on alle 10 miljoonaa euroa ja joiden keskimääräinen kuukausittainen yksittäisten kävijöiden lukumäärä unionissa ei ylitä viittä miljoonaa, ei saisi vaikuttaa unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisten oikeussuojakeinojen saatavuuteen. Jos lupaa ei ole annettu palveluntarjoajille, niiden olisi toteutettava toimia parhaansa mukaan huolellista ammatinharjoittamista koskevien toimialan korkeatasoisten vaatimusten mukaisesti luvattomien teosten ja muun suojatun aineiston, siten kuin kyseessä olevat oikeudenhaltijat ovat ne tunnistaneet, saatavuuden välttämiseksi palveluissaan. Oikeudenhaltijoiden olisi tätä varten annettava palveluntarjoajille merkityksellisiä ja tarvittavia tietoja ottaen huomioon muiden seikkojen ohella oikeudenhaltijoiden koko sekä niiden teosten ja muun suojatun aineiston tyyppi. Toimet, joita verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat toteuttavat yhteistyössä oikeudenhaltijoiden kanssa, eivät saisi johtaa siihen, että estetään tekijänoikeutta loukkaamattoman sisällön saatavuus, mukaan lukien lisensointisopimuksen kattamien taikka tekijänoikeutta tai lähioikeuksia koskevan poikkeuksen tai rajoituksen piiriin kuuluvien teosten tai muun suojatun aineiston käyttö. Tällaisten palveluntarjoajien toimet eivät siten saisi vaikuttaa käyttäjiin, jotka käyttävät verkkosisällönjakopalveluja voidakseen laillisesti ladata niihin sisältöä ja saada pääsyn tällaisissa palveluissa oleviin tietoihin.
  Lisäksi tässä direktiivissä vahvistetut velvoitteet eivät saisi johtaa siihen, että jäsenvaltiot asettavat valvontaa koskevan yleisen velvoitteen. Arvioitaessa, onko verkkosisällönjakopalvelujen tarjoaja toteuttanut toimia parhaansa mukaan huolellista ammatinharjoittamista koskevien toimialan korkeatasoisten vaatimusten mukaisesti, olisi otettava huomioon, onko palveluntarjoaja toteuttanut kaikki toimet, jotka huolellinen toimija toteuttaisi saavuttaakseen tavoitellun tuloksen eli luvattomien teosten tai muun suojatun aineiston saatavuuden estämisen verkkosivustollaan, ottaen huomioon toimialan parhaat käytännöt sekä toteutettujen toimien vaikuttavuus kaikkien asiaan liittyvien tekijöiden ja kehityskulkujen valossa samoin kuin suhteellisuusperiaate. Tässä arviossa olisi otettava huomioon eräitä osatekijöitä, kuten palvelun koko, erityyppisen sisällön saatavuuden välttämiseksi olemassa olevien uusinta kehitystä edustavien keinojen kehitys, mukaan lukien mahdollinen tuleva kehitys, ja tällaisten keinojen kustannukset palveluille. Erilaiset keinot, joilla vältetään luvattoman tekijänoikeudella suojatun sisällön saatavuus, saattavat olla aiheellisia ja oikeasuhteisia sen mukaan, minkä tyyppisestä sisällöstä on kyse, ja sen vuoksi ei voida sulkea pois sitä, että joissakin tapauksissa luvattoman sisällön saatavilla oleminen voidaan välttää ainoastaan oikeudenhaltijoiden ilmoituksen perusteella. Palveluntarjoajien toteuttamien toimien olisi oltava vaikuttavia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin, mutta ne eivät saisi mennä pidemmälle, kuin on tarpeen, jotta voidaan saavuttaa tavoite eli välttää ja lopettaa luvattomien teosten ja muun suojatun aineistonsaatavuus.
  Jos luvattomat teokset ja muu suojattu aineisto tulevat saataviin huolimatta siitä, että tässä direktiivissä edellytetyt toimet on toteutettu parhaan mukaan yhteistyössä oikeudenhaltijoiden kanssa, verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien olisi oltava vastuussa niistä teoksista ja muusta suojatusta aineistosta, joista ne ovat saaneet oikeudenhaltijoilta merkitykselliset ja tarvittavat tiedot, paitsi jos nämä palvelujen tarjoajat osoittavat, että ne ovat toteuttaneet toimia parhaansa mukaan huolellista ammatinharjoittamista koskevien toimialan korkeatasoisten vaatimusten mukaisesti.
  Lisäksi, jos tietyt luvattomat teokset tai muu suojattu aineisto ovat tulleet saataviin sisällönjakopalveluissa, myös riippumatta siitä, onko toimet toteutettu parhaan mukaan ja ovatko oikeudenhaltijat asettaneet merkitykselliset ja tarvittavat tiedot etukäteen saataville, verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien olisi oltava vastuussa teosten tai muun suojatun aineiston luvattomasta yleisölle välittämisestä, kun ne riittävän perustellun ilmoituksen saatuaan eivät toimi viipymättä ilmoituksen kohteena olevien teosten tai muun suojatun aineistonsaannin estämiseksi tai niiden poistamiseksi verkkosivustoiltaan. Tällaisten verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien olisi myös oltava vastuussa, jos ne eivät osoita toteuttaneensa toimia parhaansa mukaan tiettyjen luvattomien teosten tulevien palveluun latausten estämiseksi oikeudenhaltijoiden tästä antamien merkityksellisten ja tarvittavien tietojen perusteella.
  Kun oikeudenhaltijat eivät anna verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajille merkityksellisiä ja tarvittavia tietoja tietyistä teoksistaan tai muusta suojatusta aineistostaan tai kun oikeudenhaltijat eivät ole antaneet ilmoitusta tiettyjen luvattomien teosten tai muun suojatun aineiston saannin estämisestä tai niiden poistamisesta eivätkä kyseiset verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat sen seurauksena voi toteuttaa toimia parhaansa mukaan luvattoman sisällön saatavuuden välttämiseksi palveluissaan huolellista ammatinharjoittamista koskevien toimialan korkeatasoisten vaatimusten mukaisesti, tällaisten palveluntarjoajien ei pitäisi olla vastuussa kyseisten tunnistamattomien teosten tai muun suojatun aineiston luvattomasta yleisölle välittämisestä tai yleisön saataviin asettamisesta. |
| --- | --- |

(66)

Kun otetaan huomioon, että verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat antavat pääsyn sisältöön, joka ei ole niiden vaan niiden käyttäjien palveluun lataamaa, on aiheellista säätää erityisestä vastuumekanismista sovellettaessa tätä direktiiviä tapauksissa, joissa lupaa ei ole annettu. Tämä ei saisi rajoittaa kansallisen lain mukaisia oikeussuojakeinoja tapauksissa, jotka eivät koske vastuuta tekijänoikeusloukkauksista, eikä kansallisten tuomioistuinten tai hallintoviranomaisten mahdollisuutta määrätä kieltoja unionin oikeuden mukaisesti. Erityisesti niihin uusiin verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajiin sovellettava erityisjärjestelmä, joiden vuosiliikevaihto on alle 10 miljoonaa euroa ja joiden keskimääräinen kuukausittainen yksittäisten kävijöiden lukumäärä unionissa ei ylitä viittä miljoonaa, ei saisi vaikuttaa unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisten oikeussuojakeinojen saatavuuteen. Jos lupaa ei ole annettu palveluntarjoajille, niiden olisi toteutettava toimia parhaansa mukaan huolellista ammatinharjoittamista koskevien toimialan korkeatasoisten vaatimusten mukaisesti luvattomien teosten ja muun suojatun aineiston, siten kuin kyseessä olevat oikeudenhaltijat ovat ne tunnistaneet, saatavuuden välttämiseksi palveluissaan. Oikeudenhaltijoiden olisi tätä varten annettava palveluntarjoajille merkityksellisiä ja tarvittavia tietoja ottaen huomioon muiden seikkojen ohella oikeudenhaltijoiden koko sekä niiden teosten ja muun suojatun aineiston tyyppi. Toimet, joita verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat toteuttavat yhteistyössä oikeudenhaltijoiden kanssa, eivät saisi johtaa siihen, että estetään tekijänoikeutta loukkaamattoman sisällön saatavuus, mukaan lukien lisensointisopimuksen kattamien taikka tekijänoikeutta tai lähioikeuksia koskevan poikkeuksen tai rajoituksen piiriin kuuluvien teosten tai muun suojatun aineiston käyttö. Tällaisten palveluntarjoajien toimet eivät siten saisi vaikuttaa käyttäjiin, jotka käyttävät verkkosisällönjakopalveluja voidakseen laillisesti ladata niihin sisältöä ja saada pääsyn tällaisissa palveluissa oleviin tietoihin.

Lisäksi tässä direktiivissä vahvistetut velvoitteet eivät saisi johtaa siihen, että jäsenvaltiot asettavat valvontaa koskevan yleisen velvoitteen. Arvioitaessa, onko verkkosisällönjakopalvelujen tarjoaja toteuttanut toimia parhaansa mukaan huolellista ammatinharjoittamista koskevien toimialan korkeatasoisten vaatimusten mukaisesti, olisi otettava huomioon, onko palveluntarjoaja toteuttanut kaikki toimet, jotka huolellinen toimija toteuttaisi saavuttaakseen tavoitellun tuloksen eli luvattomien teosten tai muun suojatun aineiston saatavuuden estämisen verkkosivustollaan, ottaen huomioon toimialan parhaat käytännöt sekä toteutettujen toimien vaikuttavuus kaikkien asiaan liittyvien tekijöiden ja kehityskulkujen valossa samoin kuin suhteellisuusperiaate. Tässä arviossa olisi otettava huomioon eräitä osatekijöitä, kuten palvelun koko, erityyppisen sisällön saatavuuden välttämiseksi olemassa olevien uusinta kehitystä edustavien keinojen kehitys, mukaan lukien mahdollinen tuleva kehitys, ja tällaisten keinojen kustannukset palveluille. Erilaiset keinot, joilla vältetään luvattoman tekijänoikeudella suojatun sisällön saatavuus, saattavat olla aiheellisia ja oikeasuhteisia sen mukaan, minkä tyyppisestä sisällöstä on kyse, ja sen vuoksi ei voida sulkea pois sitä, että joissakin tapauksissa luvattoman sisällön saatavilla oleminen voidaan välttää ainoastaan oikeudenhaltijoiden ilmoituksen perusteella. Palveluntarjoajien toteuttamien toimien olisi oltava vaikuttavia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin, mutta ne eivät saisi mennä pidemmälle, kuin on tarpeen, jotta voidaan saavuttaa tavoite eli välttää ja lopettaa luvattomien teosten ja muun suojatun aineistonsaatavuus.

Jos luvattomat teokset ja muu suojattu aineisto tulevat saataviin huolimatta siitä, että tässä direktiivissä edellytetyt toimet on toteutettu parhaan mukaan yhteistyössä oikeudenhaltijoiden kanssa, verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien olisi oltava vastuussa niistä teoksista ja muusta suojatusta aineistosta, joista ne ovat saaneet oikeudenhaltijoilta merkitykselliset ja tarvittavat tiedot, paitsi jos nämä palvelujen tarjoajat osoittavat, että ne ovat toteuttaneet toimia parhaansa mukaan huolellista ammatinharjoittamista koskevien toimialan korkeatasoisten vaatimusten mukaisesti.

Lisäksi, jos tietyt luvattomat teokset tai muu suojattu aineisto ovat tulleet saataviin sisällönjakopalveluissa, myös riippumatta siitä, onko toimet toteutettu parhaan mukaan ja ovatko oikeudenhaltijat asettaneet merkitykselliset ja tarvittavat tiedot etukäteen saataville, verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien olisi oltava vastuussa teosten tai muun suojatun aineiston luvattomasta yleisölle välittämisestä, kun ne riittävän perustellun ilmoituksen saatuaan eivät toimi viipymättä ilmoituksen kohteena olevien teosten tai muun suojatun aineistonsaannin estämiseksi tai niiden poistamiseksi verkkosivustoiltaan. Tällaisten verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien olisi myös oltava vastuussa, jos ne eivät osoita toteuttaneensa toimia parhaansa mukaan tiettyjen luvattomien teosten tulevien palveluun latausten estämiseksi oikeudenhaltijoiden tästä antamien merkityksellisten ja tarvittavien tietojen perusteella.

Kun oikeudenhaltijat eivät anna verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajille merkityksellisiä ja tarvittavia tietoja tietyistä teoksistaan tai muusta suojatusta aineistostaan tai kun oikeudenhaltijat eivät ole antaneet ilmoitusta tiettyjen luvattomien teosten tai muun suojatun aineiston saannin estämisestä tai niiden poistamisesta eivätkä kyseiset verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat sen seurauksena voi toteuttaa toimia parhaansa mukaan luvattoman sisällön saatavuuden välttämiseksi palveluissaan huolellista ammatinharjoittamista koskevien toimialan korkeatasoisten vaatimusten mukaisesti, tällaisten palveluntarjoajien ei pitäisi olla vastuussa kyseisten tunnistamattomien teosten tai muun suojatun aineiston luvattomasta yleisölle välittämisestä tai yleisön saataviin asettamisesta.

| (67) | Direktiivin 2014/26/EU 16 artiklan 2 kohdassa säädettyä vastaavalla tavalla tässä direktiivissä vahvistetaan uusia verkkopalveluja koskevia sääntöjä. Kyseisillä tässä direktiivissä vahvistetuilla säännöillä on tarkoitus ottaa huomioon erityistapaus, jossa käyttäjien latauksia palveluun työstävät startup-yritykset kehittävät uusia liiketoimintamalleja. Liikevaihdoltaan ja yleisöltään pieniin uusiin palveluntarjoajiin sovellettavan mukautetun erityisjärjestelmän olisi hyödytettävä aidosti uusia yrityksiä, ja sitä olisi sen vuoksi lakattava soveltamasta kolmen vuoden kuluttua siitä, kun niiden palvelut tulevat ensimmäisen kerran saataviin verkossa unionissa. Kyseistä järjestelmää ei saisi käyttää väärin järjestelyillä, joilla pyritään jatkamaan siitä saatavaa hyötyä kolmea ensimmäistä vuotta pidemmälle. Sitä ei erityisesti pitäisi soveltaa palveluihin, jotka on luotu äskettäin, tai palveluihin, jotka tarjotaan uudella nimellä mutta joissa harjoitetaan sellaisen jo olemassa olevan verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajan toimintaa, joka ei voisi hyötyä tai ei enää hyödy tästä järjestelmästä. |
| --- | --- |

(67)

Direktiivin 2014/26/EU 16 artiklan 2 kohdassa säädettyä vastaavalla tavalla tässä direktiivissä vahvistetaan uusia verkkopalveluja koskevia sääntöjä. Kyseisillä tässä direktiivissä vahvistetuilla säännöillä on tarkoitus ottaa huomioon erityistapaus, jossa käyttäjien latauksia palveluun työstävät startup-yritykset kehittävät uusia liiketoimintamalleja. Liikevaihdoltaan ja yleisöltään pieniin uusiin palveluntarjoajiin sovellettavan mukautetun erityisjärjestelmän olisi hyödytettävä aidosti uusia yrityksiä, ja sitä olisi sen vuoksi lakattava soveltamasta kolmen vuoden kuluttua siitä, kun niiden palvelut tulevat ensimmäisen kerran saataviin verkossa unionissa. Kyseistä järjestelmää ei saisi käyttää väärin järjestelyillä, joilla pyritään jatkamaan siitä saatavaa hyötyä kolmea ensimmäistä vuotta pidemmälle. Sitä ei erityisesti pitäisi soveltaa palveluihin, jotka on luotu äskettäin, tai palveluihin, jotka tarjotaan uudella nimellä mutta joissa harjoitetaan sellaisen jo olemassa olevan verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajan toimintaa, joka ei voisi hyötyä tai ei enää hyödy tästä järjestelmästä.

| (68) | Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien olisi oltava avoimia oikeudenhaltijoita kohtaan yhteistyön puitteissa toteutettavien toimien suhteen. Koska verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat voivat toteuttaa erilaisia toimia, niiden olisi annettava oikeudenhaltijoille näiden pyynnöstä riittävät tiedot toteutettavien toimien tyypistä ja niiden toteuttamistavasta. Tällaisten tietojen olisi oltava riittävän täsmällisiä, jotta avoimuus oikeudenhaltijoita kohtaan olisi riittävää, loukkaamatta kuitenkaan verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien liikesalaisuuksia. Palveluntarjoajia ei kuitenkaan pitäisi velvoittaa antamaan oikeudenhaltijoille yksityiskohtaisia ja yksilöllistettyjä tietoja kustakin tunnistetusta teoksesta tai muusta suojatusta aineistosta. Tämän ei pitäisi rajoittaa sopimusjärjestelyjä, jotka voivat sisältää täsmällisempiä määräyksiä tiedoista, jotka on annettava, kun palveluntarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välillä tehdään sopimuksia. |
| --- | --- |

(68)

Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien olisi oltava avoimia oikeudenhaltijoita kohtaan yhteistyön puitteissa toteutettavien toimien suhteen. Koska verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat voivat toteuttaa erilaisia toimia, niiden olisi annettava oikeudenhaltijoille näiden pyynnöstä riittävät tiedot toteutettavien toimien tyypistä ja niiden toteuttamistavasta. Tällaisten tietojen olisi oltava riittävän täsmällisiä, jotta avoimuus oikeudenhaltijoita kohtaan olisi riittävää, loukkaamatta kuitenkaan verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien liikesalaisuuksia. Palveluntarjoajia ei kuitenkaan pitäisi velvoittaa antamaan oikeudenhaltijoille yksityiskohtaisia ja yksilöllistettyjä tietoja kustakin tunnistetusta teoksesta tai muusta suojatusta aineistosta. Tämän ei pitäisi rajoittaa sopimusjärjestelyjä, jotka voivat sisältää täsmällisempiä määräyksiä tiedoista, jotka on annettava, kun palveluntarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välillä tehdään sopimuksia.

| (69) | Kun verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat saavat luvan, myös lisensointisopimuksen perusteella, palvelun käyttäjien palveluun lataaman sisällön käyttöön palvelussaan, kyseisten lupien olisi katettava myös palveluntarjoajille annetun luvan soveltamisalan piiriin kuuluvat käyttäjän suorittamat tekijänoikeuden kannalta merkitykselliset teot, mutta ainoastaan niissä tapauksissa, joissa nämä käyttäjät toimivat ei-kaupallisiin tarkoituksiin, kuten jakavat sisältöään voittoa tavoittelematta, tai joissa käyttäjien latauksista palveluun syntyneet tulot eivät ole merkittäviä suhteessa tekijänoikeuden kannalta merkityksellisiin käyttäjien tekoihin, jotka tällaiset luvat kattavat. Kun oikeudenhaltijat ovat nimenomaisesti antaneet käyttäjille luvan ladata teoksia tai muuta suojattua aineistoa verkkosisällönjakopalveluun ja saattaa niitä siellä saataviin, palveluntarjoajan yleisölle välittäminen on luvallista oikeudenhaltijan antaman luvan soveltamisalalla. Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien eduksi ei kuitenkaan pitäisi tehdä sellaista olettamaa, että niiden käyttäjät ovat hankkineet kaikki asiaankuuluvat oikeudet. |
| --- | --- |

(69)

Kun verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat saavat luvan, myös lisensointisopimuksen perusteella, palvelun käyttäjien palveluun lataaman sisällön käyttöön palvelussaan, kyseisten lupien olisi katettava myös palveluntarjoajille annetun luvan soveltamisalan piiriin kuuluvat käyttäjän suorittamat tekijänoikeuden kannalta merkitykselliset teot, mutta ainoastaan niissä tapauksissa, joissa nämä käyttäjät toimivat ei-kaupallisiin tarkoituksiin, kuten jakavat sisältöään voittoa tavoittelematta, tai joissa käyttäjien latauksista palveluun syntyneet tulot eivät ole merkittäviä suhteessa tekijänoikeuden kannalta merkityksellisiin käyttäjien tekoihin, jotka tällaiset luvat kattavat. Kun oikeudenhaltijat ovat nimenomaisesti antaneet käyttäjille luvan ladata teoksia tai muuta suojattua aineistoa verkkosisällönjakopalveluun ja saattaa niitä siellä saataviin, palveluntarjoajan yleisölle välittäminen on luvallista oikeudenhaltijan antaman luvan soveltamisalalla. Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien eduksi ei kuitenkaan pitäisi tehdä sellaista olettamaa, että niiden käyttäjät ovat hankkineet kaikki asiaankuuluvat oikeudet.

| (70) | Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien yhteistyössä oikeudenhaltijoiden kanssa toteuttamat toimet eivät saisi rajoittaa tekijänoikeutta koskevien poikkeusten tai rajoitusten soveltamista, eivät etenkään niiden, joilla taataan käyttäjien ilmaisunvapaus. Käyttäjien olisi sallittava ladata palveluun ja asettaa saataviin sisältöä, jonka käyttäjät ovat luoneet lainausta, arvostelua, selostusta, karikatyyriä, parodiaa tai pastissia koskevia erityistarkoituksia varten. Tämä on erityisen tärkeää, jotta voidaan löytää tasapaino Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, määrättyjen perusoikeuksien, erityisesti sananvapaus ja taiteen vapaus, ja omistusoikeuden, mukaan lukien teollis- ja tekijänoikeudet, välillä. Kyseiset poikkeukset ja rajoitukset olisi näin ollen tehtävä pakollisiksi, jotta voitaisiin varmistaa, että käyttäjät saavat kaikkialla unionissa yhdenmukaisen suojan. On tärkeää varmistaa, että verkkosisällönjakopalveluiden tarjoajilla on käytössä vaikuttava valitus- ja oikeussuojamekanismi, jolla tuetaan käyttöä tällaisia erityistarkoituksia varten.
  Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien olisi myös otettava käyttöön vaikuttavia ja nopeita valitus- ja oikeussuojamekanismeja, joiden avulla käyttäjät voivat valittaa palveluun tekemiensä latausten suhteen toteutetuista toimista, erityisesti silloin, kun he voisivat olla oikeutettuja tekijänoikeutta koskevaan poikkeukseen tai rajoitukseen sellaisen palveluun latauksen osalta, johon pääsy on estetty tai joka on poistettu. Tällaisten mekanismien mukaisesti esitetyt valitukset olisi käsiteltävä ilman aiheetonta viivytystä, ja niihin sovelletaan ihmisen tekemää arviointia. Kun oikeudenhaltijat pyytävät palveluntarjoajia toteuttamaan toimia käyttäjien palveluun tekemien latausten suhteen, kuten estämään pääsy ladattuun sisältöön tai poistamaan ladattu sisältö, tällaisten oikeudenhaltijoiden olisi perusteltava pyyntönsä asianmukaisesti. Yhteistyö ei saisi johtaa yksittäisten käyttäjien tunnistamiseen eikä henkilötietojen käsittelyyn, paitsi kun se on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (15) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (16) mukaista. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että käyttäjät voivat käyttää tuomioistuinten ulkopuolisia oikeussuojamekanismeja riitojen ratkaisemiseksi. Tällaisten mekanismien avulla riidat olisi voitava ratkaista puolueettomasti. Käyttäjien olisi lisäksi voitava kääntyä tuomioistuimen tai muun asiaankuuluvan oikeusviranomaisen puoleen vaatiakseen saada käyttää tekijänoikeutta tai lähioikeuksia koskevaa poikkeusta tai rajoitusta. |
| --- | --- |

(70)

Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien yhteistyössä oikeudenhaltijoiden kanssa toteuttamat toimet eivät saisi rajoittaa tekijänoikeutta koskevien poikkeusten tai rajoitusten soveltamista, eivät etenkään niiden, joilla taataan käyttäjien ilmaisunvapaus. Käyttäjien olisi sallittava ladata palveluun ja asettaa saataviin sisältöä, jonka käyttäjät ovat luoneet lainausta, arvostelua, selostusta, karikatyyriä, parodiaa tai pastissia koskevia erityistarkoituksia varten. Tämä on erityisen tärkeää, jotta voidaan löytää tasapaino Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, määrättyjen perusoikeuksien, erityisesti sananvapaus ja taiteen vapaus, ja omistusoikeuden, mukaan lukien teollis- ja tekijänoikeudet, välillä. Kyseiset poikkeukset ja rajoitukset olisi näin ollen tehtävä pakollisiksi, jotta voitaisiin varmistaa, että käyttäjät saavat kaikkialla unionissa yhdenmukaisen suojan. On tärkeää varmistaa, että verkkosisällönjakopalveluiden tarjoajilla on käytössä vaikuttava valitus- ja oikeussuojamekanismi, jolla tuetaan käyttöä tällaisia erityistarkoituksia varten.

Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien olisi myös otettava käyttöön vaikuttavia ja nopeita valitus- ja oikeussuojamekanismeja, joiden avulla käyttäjät voivat valittaa palveluun tekemiensä latausten suhteen toteutetuista toimista, erityisesti silloin, kun he voisivat olla oikeutettuja tekijänoikeutta koskevaan poikkeukseen tai rajoitukseen sellaisen palveluun latauksen osalta, johon pääsy on estetty tai joka on poistettu. Tällaisten mekanismien mukaisesti esitetyt valitukset olisi käsiteltävä ilman aiheetonta viivytystä, ja niihin sovelletaan ihmisen tekemää arviointia. Kun oikeudenhaltijat pyytävät palveluntarjoajia toteuttamaan toimia käyttäjien palveluun tekemien latausten suhteen, kuten estämään pääsy ladattuun sisältöön tai poistamaan ladattu sisältö, tällaisten oikeudenhaltijoiden olisi perusteltava pyyntönsä asianmukaisesti. Yhteistyö ei saisi johtaa yksittäisten käyttäjien tunnistamiseen eikä henkilötietojen käsittelyyn, paitsi kun se on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (15) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (16) mukaista. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että käyttäjät voivat käyttää tuomioistuinten ulkopuolisia oikeussuojamekanismeja riitojen ratkaisemiseksi. Tällaisten mekanismien avulla riidat olisi voitava ratkaista puolueettomasti. Käyttäjien olisi lisäksi voitava kääntyä tuomioistuimen tai muun asiaankuuluvan oikeusviranomaisen puoleen vaatiakseen saada käyttää tekijänoikeutta tai lähioikeuksia koskevaa poikkeusta tai rajoitusta.

| (71) | Komission olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa mahdollisimman pian tämän direktiivin voimaantulon jälkeen järjestettävä sidosryhmien vuoropuhelua, jotta varmistetaan verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välisen yhteistyövelvoitteen yhdenmukainen soveltaminen ja voidaan määrittää parhaita käytäntöjä huolellista ammatinharjoittamista koskevia toimialan asianmukaisia vaatimuksia varten. Komission olisi tätä varten kuultava asiaankuuluvia sidosryhmiä, mukaan lukien käyttäjien järjestöt ja tekniikan tarjoajat, ja otettava huomioon kehitys markkinoilla. Käyttäjien järjestöjen olisi myös saatava tietoja toimista, joita verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat toteuttavat hallinnoidakseen sisältöä verkossa. |
| --- | --- |

(71)

Komission olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa mahdollisimman pian tämän direktiivin voimaantulon jälkeen järjestettävä sidosryhmien vuoropuhelua, jotta varmistetaan verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välisen yhteistyövelvoitteen yhdenmukainen soveltaminen ja voidaan määrittää parhaita käytäntöjä huolellista ammatinharjoittamista koskevia toimialan asianmukaisia vaatimuksia varten. Komission olisi tätä varten kuultava asiaankuuluvia sidosryhmiä, mukaan lukien käyttäjien järjestöt ja tekniikan tarjoajat, ja otettava huomioon kehitys markkinoilla. Käyttäjien järjestöjen olisi myös saatava tietoja toimista, joita verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat toteuttavat hallinnoidakseen sisältöä verkossa.

| (72) | Tekijät ja esittävät taiteilijat ovat lisenssin myöntäessään tai oikeutensa siirtäessään, myös omien yritystensä välityksellä, yleensä heikommassa sopimusasemassa korvausta vastaan tapahtuvassa hyödyntämisessä, ja nämä luonnolliset henkilöt tarvitsevat tällä direktiivillä säädetyn suojan voidakseen täysin hyödyntää unionin oikeuden nojalla yhdenmukaistettavia oikeuksia. Tätä suojan tarvetta ei esiinny silloin, kun sopimuskumppani toimii loppukäyttäjänä eikä hyödynnä teosta tai esitystä itse, mistä voisi olla kyse esimerkiksi tietynlaisissa työsopimuksissa. |
| --- | --- |

(72)

Tekijät ja esittävät taiteilijat ovat lisenssin myöntäessään tai oikeutensa siirtäessään, myös omien yritystensä välityksellä, yleensä heikommassa sopimusasemassa korvausta vastaan tapahtuvassa hyödyntämisessä, ja nämä luonnolliset henkilöt tarvitsevat tällä direktiivillä säädetyn suojan voidakseen täysin hyödyntää unionin oikeuden nojalla yhdenmukaistettavia oikeuksia. Tätä suojan tarvetta ei esiinny silloin, kun sopimuskumppani toimii loppukäyttäjänä eikä hyödynnä teosta tai esitystä itse, mistä voisi olla kyse esimerkiksi tietynlaisissa työsopimuksissa.

| (73) | Tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden korvauksen olisi oltava asianmukainen ja oikeasuhteinen lisensoitujen tai siirrettyjen oikeuksien tosiasialliseen tai mahdolliseen taloudelliseen arvoon nähden, kun otetaan huomioon tekijän tai esittävän taiteilijan panostus koko teoksessa tai muussa suojatussa aineistossa ja kaikki muut tapauksen olosuhteet, kuten markkinakäytännöt tai teoksen tosiasiallinen hyödyntäminen. Myös kertamaksu voi olla oikeasuhteinen korvaus, mutta tämä ei saisi olla pääsääntö. Jäsenvaltioilla olisi kunkin alan erityispiirteet huomioon ottaen oltava mahdollisuus määritellä kertamaksun soveltamista koskevia erityistapauksia. Jäsenvaltioiden olisi voitava vapaasti panna täytäntöön asianmukaisen ja oikeasuhteisen korvauksen periaate erilaisilla olemassa olevilla tai äskettäin käyttöön otetuilla mekanismeilla, joihin voivat sisältyä kollektiivinen sopiminen ja muut mekanismit, edellyttäen, että tällaiset mekanismit ovat sovellettavan unionin oikeuden mukaisia. |
| --- | --- |

(73)

Tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden korvauksen olisi oltava asianmukainen ja oikeasuhteinen lisensoitujen tai siirrettyjen oikeuksien tosiasialliseen tai mahdolliseen taloudelliseen arvoon nähden, kun otetaan huomioon tekijän tai esittävän taiteilijan panostus koko teoksessa tai muussa suojatussa aineistossa ja kaikki muut tapauksen olosuhteet, kuten markkinakäytännöt tai teoksen tosiasiallinen hyödyntäminen. Myös kertamaksu voi olla oikeasuhteinen korvaus, mutta tämä ei saisi olla pääsääntö. Jäsenvaltioilla olisi kunkin alan erityispiirteet huomioon ottaen oltava mahdollisuus määritellä kertamaksun soveltamista koskevia erityistapauksia. Jäsenvaltioiden olisi voitava vapaasti panna täytäntöön asianmukaisen ja oikeasuhteisen korvauksen periaate erilaisilla olemassa olevilla tai äskettäin käyttöön otetuilla mekanismeilla, joihin voivat sisältyä kollektiivinen sopiminen ja muut mekanismit, edellyttäen, että tällaiset mekanismit ovat sovellettavan unionin oikeuden mukaisia.

| (74) | Tekijät ja esittävät taiteilijat tarvitsevat tietoa arvioidakseen unionin oikeuden nojalla yhdenmukaistettujen oikeuksiensa taloudellisen arvon. Tästä on kyse erityisesti silloin, kun luonnolliset henkilöt myöntävät lisenssin tai siirtävät oikeudet korvausta vastaan tapahtuvaa hyödyntämistä varten. Tätä tarvetta ei esiinny silloin, kun hyödyntäminen on lakannut tai kun tekijä tai esittävä taiteilija on myöntänyt lisenssin suurelle yleisölle korvauksetta. |
| --- | --- |

(74)

Tekijät ja esittävät taiteilijat tarvitsevat tietoa arvioidakseen unionin oikeuden nojalla yhdenmukaistettujen oikeuksiensa taloudellisen arvon. Tästä on kyse erityisesti silloin, kun luonnolliset henkilöt myöntävät lisenssin tai siirtävät oikeudet korvausta vastaan tapahtuvaa hyödyntämistä varten. Tätä tarvetta ei esiinny silloin, kun hyödyntäminen on lakannut tai kun tekijä tai esittävä taiteilija on myöntänyt lisenssin suurelle yleisölle korvauksetta.

| (75) | Koska tekijät ja esittävät taiteilijat ovat lisenssin myöntäessään tai oikeutensa siirtäessään yleensä heikommassa sopimusasemassa, he tarvitsevat tietoa arvioidakseen oikeuksiensa jatkuneen taloudellisen arvon lisenssistä tai siirrosta saamaansa korvaukseen verrattuna, mutta usein he huomaavat avoimuudessa olevan puutteita. Tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden korvaukseen sovellettavan järjestelmän avoimuuden ja tasapainon kannalta onkin tärkeää, että heidän sopimuskumppaninsa tai oikeudenomistajansa jakavat riittäviä ja täsmällisiä tietoja. Tietojen olisi oltava ajantasaisia, jotta on mahdollista saada viimeaikaista tietoa, niiden olisi oltava teoksen tai esityksen hyödyntämisen kannalta merkityksellisiä, ja niiden olisi oltava tyhjentäviä niin, että ne kattavat kaikki tapauksen kannalta merkitykselliset tulonlähteet, mukaan lukien soveltuvin osin tuotemyyntitulot. Niin kauan kuin hyödyntäminen jatkuu, tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden sopimuskumppanien olisi annettava heille saatavilla olevaa tietoa kaikista hyödyntämistavoista ja kaikista kyseeseen tulevista tuloista maailmanlaajuisesti niin säännöllisesti, kuin on kyseessä olevan alan kannalta tarkoituksenmukaista, mutta vähintään vuosittain. Tiedot olisi annettava tavalla, joka on tekijälle tai esittävälle taiteilijalle ymmärrettävä, ja niiden perusteella olisi voitava tosiasiallisesti arvioida kyseisten oikeuksien taloudellinen arvo. Avoimuusvelvoitetta olisi silti sovellettava vain silloin, kun on kyse tekijänoikeuden kannalta merkityksellisistä oikeuksista. Sellaisten henkilötietojen, kuten yhteystietojen ja korvausta koskevien tietojen, jotka ovat tarpeen, jotta tekijät ja esittävät taiteilijat voidaan pitää ajan tasalla heidän teostensa ja esitystensä hyödyntämisestä, käsittely olisi toteutettava asetuksen (EU) 2016/679 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(75)

Koska tekijät ja esittävät taiteilijat ovat lisenssin myöntäessään tai oikeutensa siirtäessään yleensä heikommassa sopimusasemassa, he tarvitsevat tietoa arvioidakseen oikeuksiensa jatkuneen taloudellisen arvon lisenssistä tai siirrosta saamaansa korvaukseen verrattuna, mutta usein he huomaavat avoimuudessa olevan puutteita. Tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden korvaukseen sovellettavan järjestelmän avoimuuden ja tasapainon kannalta onkin tärkeää, että heidän sopimuskumppaninsa tai oikeudenomistajansa jakavat riittäviä ja täsmällisiä tietoja. Tietojen olisi oltava ajantasaisia, jotta on mahdollista saada viimeaikaista tietoa, niiden olisi oltava teoksen tai esityksen hyödyntämisen kannalta merkityksellisiä, ja niiden olisi oltava tyhjentäviä niin, että ne kattavat kaikki tapauksen kannalta merkitykselliset tulonlähteet, mukaan lukien soveltuvin osin tuotemyyntitulot. Niin kauan kuin hyödyntäminen jatkuu, tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden sopimuskumppanien olisi annettava heille saatavilla olevaa tietoa kaikista hyödyntämistavoista ja kaikista kyseeseen tulevista tuloista maailmanlaajuisesti niin säännöllisesti, kuin on kyseessä olevan alan kannalta tarkoituksenmukaista, mutta vähintään vuosittain. Tiedot olisi annettava tavalla, joka on tekijälle tai esittävälle taiteilijalle ymmärrettävä, ja niiden perusteella olisi voitava tosiasiallisesti arvioida kyseisten oikeuksien taloudellinen arvo. Avoimuusvelvoitetta olisi silti sovellettava vain silloin, kun on kyse tekijänoikeuden kannalta merkityksellisistä oikeuksista. Sellaisten henkilötietojen, kuten yhteystietojen ja korvausta koskevien tietojen, jotka ovat tarpeen, jotta tekijät ja esittävät taiteilijat voidaan pitää ajan tasalla heidän teostensa ja esitystensä hyödyntämisestä, käsittely olisi toteutettava asetuksen (EU) 2016/679 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti.

| (76) | Jotta voitaisiin varmistaa, että hyödyntämiseen liittyvät tiedot annetaan tekijöille ja esittäville taiteilijoille asiaankuuluvasti myös tapauksissa, joissa oikeudet on alilisensoitu muille osapuolille, jotka hyödyntävät oikeuksia, tällä direktiivillä annetaan tekijöille ja esittäville taiteilijoille oikeus pyytää merkityksellisiä lisätietoja oikeuksien hyödyntämisestä, mikäli ensimmäinen sopimuskumppani on antanut heille saatavilla olevat tiedot mutta nämä tiedot eivät ole riittäviä heidän oikeuksiensa taloudellisen arvon arvioimiseksi. Tämä pyyntö olisi joko osoitettava suoraan alilisenssinsaajalle tai tehtävä tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden sopimuskumppanien välityksellä. Tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden sekä heidän sopimuskumppaniensa olisi voitava sopia jaettujen tietojen pitämisestä luottamuksellisina, mutta tekijöillä ja esittävillä taiteilijoilla olisi aina oltava mahdollisuus käyttää jaettuja tietoja tämän direktiivin mukaisten oikeuksiensa käyttämiseksi. Jäsenvaltioilla olisi unionin oikeuden mukaisesti oltava mahdollisuus säätää lisätoimenpiteistä, jotta varmistettaisiin avoimuus tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden kannalta. |
| --- | --- |

(76)

Jotta voitaisiin varmistaa, että hyödyntämiseen liittyvät tiedot annetaan tekijöille ja esittäville taiteilijoille asiaankuuluvasti myös tapauksissa, joissa oikeudet on alilisensoitu muille osapuolille, jotka hyödyntävät oikeuksia, tällä direktiivillä annetaan tekijöille ja esittäville taiteilijoille oikeus pyytää merkityksellisiä lisätietoja oikeuksien hyödyntämisestä, mikäli ensimmäinen sopimuskumppani on antanut heille saatavilla olevat tiedot mutta nämä tiedot eivät ole riittäviä heidän oikeuksiensa taloudellisen arvon arvioimiseksi. Tämä pyyntö olisi joko osoitettava suoraan alilisenssinsaajalle tai tehtävä tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden sopimuskumppanien välityksellä. Tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden sekä heidän sopimuskumppaniensa olisi voitava sopia jaettujen tietojen pitämisestä luottamuksellisina, mutta tekijöillä ja esittävillä taiteilijoilla olisi aina oltava mahdollisuus käyttää jaettuja tietoja tämän direktiivin mukaisten oikeuksiensa käyttämiseksi. Jäsenvaltioilla olisi unionin oikeuden mukaisesti oltava mahdollisuus säätää lisätoimenpiteistä, jotta varmistettaisiin avoimuus tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden kannalta.

| (77) | Jäsenvaltioiden olisi tässä direktiivissä säädettyä avoimuusvelvoitetta täytäntöön pannessaan otettava huomioon eri sisältötoimialojen erityispiirteet, kuten musiikkialan, audiovisuaalisen alan ja kustannusalan erityispiirteet, ja kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät olisi otettava mukaan päätettäessä tällaisista alakohtaisista velvoitteista. Tarvittaessa olisi otettava huomioon myös tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden panostuksen merkittävyys koko teokseen tai esitykseen. Kollektiivista sopimista olisi harkittava vaihtoehtona, jotta asiaankuuluvat sidosryhmät pääsevät sopimukseen avoimuudesta. Tällaisilla sopimuksilla olisi varmistettava tekijöille ja esittäville taiteilijoille saman tai korkeamman tasoinen avoimuus tässä direktiivissä säädettyihin vähimmäisvaatimuksiin verrattuna. Olemassa olevien raportointikäytäntöjen mukauttamiseksi avoimuusvelvoitteeseen olisi säädettävä siirtymäajasta. Avoimuusvelvoitetta ei pitäisi olla tarpeen soveltaa suhteessa sopimuksiin, jotka on tehty oikeudenhaltijoiden ja yhteishallinnointiorganisaatioiden, riippumattomien hallinnointiyhteisöjen tai muiden direktiivin 2014/26/EU täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten sääntöjen soveltamisalaan kuuluvien yhteisöjen välillä, sillä kyseisiin organisaatioihin tai yhteisöihin sovelletaan jo direktiivin 2014/26/EU 18 artiklan mukaisia avoimuusvelvoitteita. Direktiivin 2014/26/EU 18 artiklaa sovelletaan organisaatioihin, jotka hallinnoivat tekijänoikeutta tai lähioikeuksia useamman kuin yhden oikeudenhaltijan puolesta näiden oikeudenhaltijoiden yhteisen edun mukaisesti. Erikseen neuvoteltujen sopimusten, jotka on tehty oikeudenhaltijoiden ja niiden oman etunsa mukaisesti toimivien sopimuskumppanien välillä, olisi kuitenkin kuuluttava tässä direktiivissä säädetyn avoimuusvelvoitteen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(77)

Jäsenvaltioiden olisi tässä direktiivissä säädettyä avoimuusvelvoitetta täytäntöön pannessaan otettava huomioon eri sisältötoimialojen erityispiirteet, kuten musiikkialan, audiovisuaalisen alan ja kustannusalan erityispiirteet, ja kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät olisi otettava mukaan päätettäessä tällaisista alakohtaisista velvoitteista. Tarvittaessa olisi otettava huomioon myös tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden panostuksen merkittävyys koko teokseen tai esitykseen. Kollektiivista sopimista olisi harkittava vaihtoehtona, jotta asiaankuuluvat sidosryhmät pääsevät sopimukseen avoimuudesta. Tällaisilla sopimuksilla olisi varmistettava tekijöille ja esittäville taiteilijoille saman tai korkeamman tasoinen avoimuus tässä direktiivissä säädettyihin vähimmäisvaatimuksiin verrattuna. Olemassa olevien raportointikäytäntöjen mukauttamiseksi avoimuusvelvoitteeseen olisi säädettävä siirtymäajasta. Avoimuusvelvoitetta ei pitäisi olla tarpeen soveltaa suhteessa sopimuksiin, jotka on tehty oikeudenhaltijoiden ja yhteishallinnointiorganisaatioiden, riippumattomien hallinnointiyhteisöjen tai muiden direktiivin 2014/26/EU täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten sääntöjen soveltamisalaan kuuluvien yhteisöjen välillä, sillä kyseisiin organisaatioihin tai yhteisöihin sovelletaan jo direktiivin 2014/26/EU 18 artiklan mukaisia avoimuusvelvoitteita. Direktiivin 2014/26/EU 18 artiklaa sovelletaan organisaatioihin, jotka hallinnoivat tekijänoikeutta tai lähioikeuksia useamman kuin yhden oikeudenhaltijan puolesta näiden oikeudenhaltijoiden yhteisen edun mukaisesti. Erikseen neuvoteltujen sopimusten, jotka on tehty oikeudenhaltijoiden ja niiden oman etunsa mukaisesti toimivien sopimuskumppanien välillä, olisi kuitenkin kuuluttava tässä direktiivissä säädetyn avoimuusvelvoitteen soveltamisalaan.

| (78) | Tietyt unionin tasolla yhdenmukaistettujen oikeuksien hyödyntämistä koskevat sopimukset ovat pitkäaikaisia, jolloin tekijöille ja esittäville taiteilijoille ei juurikaan jää mahdollisuuksia neuvotella niitä uudelleen sopimuskumppaniensa tai oikeudenomistajiensa kanssa siinä tapauksessa, että oikeuksien taloudellinen arvo osoittautuu merkittävästi suuremmaksi, kuin on alun perin arvioitu. Tämän vuoksi olisi säädettävä korvauksen sovittelumekanismista tapauksissa, joissa alun perin lisenssin tai oikeuksien siirron nojalla sovittu korvaus jää selvästi suhteettoman pieneksi verrattuna tekijän tai esittävän taiteilijan sopimuskumppanin toteuttamasta teoksen myöhemmästä hyödyntämisestä tai esityksen tallentamisesta saatuihin merkityksellisiin tuloihin. Kaikki tapauksen kannalta merkitykselliset tulot, mukaan lukien soveltuvin osin tuotemyyntitulot, olisi otettava huomioon arvioitaessa, onko korvaus suhteettoman alhainen. Tilanteen arvioinnissa olisi otettava huomioon kunkin tapauksen erityisolosuhteet, mukaan lukien tekijän tai esittävän taiteilijan panostus, samoin kuin eri sisältötoimialojen erityispiirteet ja korvauskäytännöt sekä se, perustuuko sopimus kollektiivisen sopimisen tuloksena tehtyyn sopimukseen. Kansallisen lainsäädännön mukaisesti unionin oikeutta noudattaen asianmukaisesti valtuutuksen saaneilla tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden edustajilla olisi oltava mahdollisuus avustaa yhtä tai useampaa tekijää tai esittävää taiteilijaa pyydettäessä sopimusten kohtuullistamista, jossa otettaisiin tarvittaessa huomioon myös muiden tekijöiden tai esittävien taiteilijoiden edut.
  Näiden edustajien olisi suojattava edustettuina olevien tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden henkilöllisyys niin pitkäksi aikaa kuin mahdollista. Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen korvauksen sovittelusta, tekijällä tai esittävällä taiteilijalla olisi oltava oikeus esittää vaateensa tuomioistuimessa tai muussa toimivaltaisessa viranomaisessa. Tällaista mekanismia ei pitäisi soveltaa sopimuksiin, joita tekevät direktiivin 2014/26/EU 3 artiklan a ja b alakohdassa määritellyt yhteisöt tai muut direktiivin 2014/26/EU täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten sääntöjen soveltamisalaan kuuluvat yhteisöt. |
| --- | --- |

(78)

Tietyt unionin tasolla yhdenmukaistettujen oikeuksien hyödyntämistä koskevat sopimukset ovat pitkäaikaisia, jolloin tekijöille ja esittäville taiteilijoille ei juurikaan jää mahdollisuuksia neuvotella niitä uudelleen sopimuskumppaniensa tai oikeudenomistajiensa kanssa siinä tapauksessa, että oikeuksien taloudellinen arvo osoittautuu merkittävästi suuremmaksi, kuin on alun perin arvioitu. Tämän vuoksi olisi säädettävä korvauksen sovittelumekanismista tapauksissa, joissa alun perin lisenssin tai oikeuksien siirron nojalla sovittu korvaus jää selvästi suhteettoman pieneksi verrattuna tekijän tai esittävän taiteilijan sopimuskumppanin toteuttamasta teoksen myöhemmästä hyödyntämisestä tai esityksen tallentamisesta saatuihin merkityksellisiin tuloihin. Kaikki tapauksen kannalta merkitykselliset tulot, mukaan lukien soveltuvin osin tuotemyyntitulot, olisi otettava huomioon arvioitaessa, onko korvaus suhteettoman alhainen. Tilanteen arvioinnissa olisi otettava huomioon kunkin tapauksen erityisolosuhteet, mukaan lukien tekijän tai esittävän taiteilijan panostus, samoin kuin eri sisältötoimialojen erityispiirteet ja korvauskäytännöt sekä se, perustuuko sopimus kollektiivisen sopimisen tuloksena tehtyyn sopimukseen. Kansallisen lainsäädännön mukaisesti unionin oikeutta noudattaen asianmukaisesti valtuutuksen saaneilla tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden edustajilla olisi oltava mahdollisuus avustaa yhtä tai useampaa tekijää tai esittävää taiteilijaa pyydettäessä sopimusten kohtuullistamista, jossa otettaisiin tarvittaessa huomioon myös muiden tekijöiden tai esittävien taiteilijoiden edut.

Näiden edustajien olisi suojattava edustettuina olevien tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden henkilöllisyys niin pitkäksi aikaa kuin mahdollista. Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen korvauksen sovittelusta, tekijällä tai esittävällä taiteilijalla olisi oltava oikeus esittää vaateensa tuomioistuimessa tai muussa toimivaltaisessa viranomaisessa. Tällaista mekanismia ei pitäisi soveltaa sopimuksiin, joita tekevät direktiivin 2014/26/EU 3 artiklan a ja b alakohdassa määritellyt yhteisöt tai muut direktiivin 2014/26/EU täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten sääntöjen soveltamisalaan kuuluvat yhteisöt.

| (79) | Tekijät ja esittävät taiteilijat ovat usein haluttomia vaatimaan oikeuksiaan sopimuskumppaneiltaan tuomioistuimessa. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi säädettävä vaihtoehtoisesta riitojenratkaisumenettelystä, jolla käsitellään avoimuusvelvoitteisiin ja sopimuksen kohtuullistamismekanismiin liittyviä tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden tai heidän puolestaan toimivien edustajien vaatimuksia. Jäsenvaltioiden olisi tätä varten voitava joko perustaa uusi elin tai mekanismi taikka käyttää olemassa olevaa, tällä direktiivillä vahvistetut edellytykset täyttävää elintä riippumatta siitä, ovatko kyseiset elimet tai mekanismit toimialavetoisia tai julkisia, myös silloin, kun ne ovat osa kansallista tuomioistuinjärjestelmää. Jäsenvaltioiden olisi voitava joustavasti päättää, miten riitojenratkaisumenettelyn kustannukset olisi kohdennettava. Tällainen vaihtoehtoinen riitojenratkaisumenettely ei saisi vaikuttaa osapuolten oikeuteen vaatia ja puolustaa oikeuksiaan tuomioistuinteitse. |
| --- | --- |

(79)

Tekijät ja esittävät taiteilijat ovat usein haluttomia vaatimaan oikeuksiaan sopimuskumppaneiltaan tuomioistuimessa. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi säädettävä vaihtoehtoisesta riitojenratkaisumenettelystä, jolla käsitellään avoimuusvelvoitteisiin ja sopimuksen kohtuullistamismekanismiin liittyviä tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden tai heidän puolestaan toimivien edustajien vaatimuksia. Jäsenvaltioiden olisi tätä varten voitava joko perustaa uusi elin tai mekanismi taikka käyttää olemassa olevaa, tällä direktiivillä vahvistetut edellytykset täyttävää elintä riippumatta siitä, ovatko kyseiset elimet tai mekanismit toimialavetoisia tai julkisia, myös silloin, kun ne ovat osa kansallista tuomioistuinjärjestelmää. Jäsenvaltioiden olisi voitava joustavasti päättää, miten riitojenratkaisumenettelyn kustannukset olisi kohdennettava. Tällainen vaihtoehtoinen riitojenratkaisumenettely ei saisi vaikuttaa osapuolten oikeuteen vaatia ja puolustaa oikeuksiaan tuomioistuinteitse.

| (80) | Kun tekijät ja esittävät taiteilijat lisensoivat tai siirtävät oikeutensa, he odottavat, että heidän teostaan tai esitystään hyödynnetään. Voi kuitenkin käydä niin, että teoksia tai esityksiä, joita koskevat oikeudet on lisensoitu tai siirretty, ei hyödynnetä lainkaan. Kun nämä oikeudet on siirretty yksinoikeudella, tekijät ja esittävät taiteilijat eivät voi kääntyä toisen kumppanin puoleen teostensa tai esitystensä hyödyntämiseksi. Tällaisessa tapauksessa tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden olisi voitava kohtuullisen ajan kuluttua hyödyntää oikeuksiensa peruuttamiseksi mekanismia, jolla he voivat siirtää tai lisensoida oikeutensa toiselle henkilölle. Koska teosten tai esitysten hyödyntäminen voi vaihdella aloittain, kansallisella tasolla voitaisiin vahvistaa erityissäännöksiä, joissa otetaan huomioon alojen, kuten audiovisuaalialan, tai teosten tai esitysten erityispiirteet, ja säätää etenkin peruuttamisoikeutta koskevista määräajoista. Jotta voitaisiin suojella lisenssinsaajien ja oikeuksien siirronsaajien oikeutettuja etuja ja estää väärinkäytökset ja kun otetaan huomioon, että tarvitaan tietty aika, ennen kuin teosta tai esitystä tosiasiallisesti hyödynnetään, tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden olisi voitava käyttää peruuttamisoikeutta tiettyjen menettelyvaatimusten mukaisesti ja vasta tietyn ajan kuluttua lisenssi- tai siirtosopimuksen tekemisestä. Jäsenvaltioiden olisi oltava mahdollista säännellä peruuttamisoikeuden käyttämistä, kun teoksilla tai esityksillä on enemmän kuin yksi tekijä tai esittävä taiteilija, yksilöllisten panostusten suhteellinen merkitys huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(80)

Kun tekijät ja esittävät taiteilijat lisensoivat tai siirtävät oikeutensa, he odottavat, että heidän teostaan tai esitystään hyödynnetään. Voi kuitenkin käydä niin, että teoksia tai esityksiä, joita koskevat oikeudet on lisensoitu tai siirretty, ei hyödynnetä lainkaan. Kun nämä oikeudet on siirretty yksinoikeudella, tekijät ja esittävät taiteilijat eivät voi kääntyä toisen kumppanin puoleen teostensa tai esitystensä hyödyntämiseksi. Tällaisessa tapauksessa tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden olisi voitava kohtuullisen ajan kuluttua hyödyntää oikeuksiensa peruuttamiseksi mekanismia, jolla he voivat siirtää tai lisensoida oikeutensa toiselle henkilölle. Koska teosten tai esitysten hyödyntäminen voi vaihdella aloittain, kansallisella tasolla voitaisiin vahvistaa erityissäännöksiä, joissa otetaan huomioon alojen, kuten audiovisuaalialan, tai teosten tai esitysten erityispiirteet, ja säätää etenkin peruuttamisoikeutta koskevista määräajoista. Jotta voitaisiin suojella lisenssinsaajien ja oikeuksien siirronsaajien oikeutettuja etuja ja estää väärinkäytökset ja kun otetaan huomioon, että tarvitaan tietty aika, ennen kuin teosta tai esitystä tosiasiallisesti hyödynnetään, tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden olisi voitava käyttää peruuttamisoikeutta tiettyjen menettelyvaatimusten mukaisesti ja vasta tietyn ajan kuluttua lisenssi- tai siirtosopimuksen tekemisestä. Jäsenvaltioiden olisi oltava mahdollista säännellä peruuttamisoikeuden käyttämistä, kun teoksilla tai esityksillä on enemmän kuin yksi tekijä tai esittävä taiteilija, yksilöllisten panostusten suhteellinen merkitys huomioon ottaen.

| (81) | Tässä direktiivissä säädettyjen avoimuutta, sopimuksen kohtuullistamismekanismia ja vaihtoehtoista riitojenratkaisumenettelyä koskevien sopimusmääräysten olisi oltava luonteeltaan pakollisia, eikä osapuolten pitäisi voida poiketa näistä sopimusmääräyksistä, riippumatta siitä, sisältyvätkö ne tekijöiden, esittävien taiteilijoiden ja niiden sopimuskumppanien välisiin sopimuksiin tai kyseisten kumppanien ja kolmansien osapuolten välisiin sopimuksiin, kuten salassapitosopimuksiin. Tästä seuraa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 593/2008 (17) 3 artiklan 4 kohdassa vahvistettuja sääntöjä olisi sovellettava siten, että jos kaikki muut sovellettavaa lakia valittaessa tilanteeseen liittyvät seikat liittyvät yhteen tai useampaan jäsenvaltioon, se, että osapuolet valitsevat sovellettavaksi laiksi muun kuin jonkin jäsenvaltion lain, ei rajoita tässä direktiivissä säädettyjen avoimuutta, sopimuksen kohtuullistamismekanismia ja vaihtoehtoista riitojenratkaisumenettelyä koskevien sopimusmääräysten, sellaisina kuin ne on pantu täytäntöön tuomioistuinjäsenvaltiossa, soveltamista. |
| --- | --- |

(81)

Tässä direktiivissä säädettyjen avoimuutta, sopimuksen kohtuullistamismekanismia ja vaihtoehtoista riitojenratkaisumenettelyä koskevien sopimusmääräysten olisi oltava luonteeltaan pakollisia, eikä osapuolten pitäisi voida poiketa näistä sopimusmääräyksistä, riippumatta siitä, sisältyvätkö ne tekijöiden, esittävien taiteilijoiden ja niiden sopimuskumppanien välisiin sopimuksiin tai kyseisten kumppanien ja kolmansien osapuolten välisiin sopimuksiin, kuten salassapitosopimuksiin. Tästä seuraa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 593/2008 (17) 3 artiklan 4 kohdassa vahvistettuja sääntöjä olisi sovellettava siten, että jos kaikki muut sovellettavaa lakia valittaessa tilanteeseen liittyvät seikat liittyvät yhteen tai useampaan jäsenvaltioon, se, että osapuolet valitsevat sovellettavaksi laiksi muun kuin jonkin jäsenvaltion lain, ei rajoita tässä direktiivissä säädettyjen avoimuutta, sopimuksen kohtuullistamismekanismia ja vaihtoehtoista riitojenratkaisumenettelyä koskevien sopimusmääräysten, sellaisina kuin ne on pantu täytäntöön tuomioistuinjäsenvaltiossa, soveltamista.

| (82) | Mitään tässä direktiivissä ei saisi tulkita niin, että sillä estettäisiin unionin tekijänoikeuslainsäädännön mukaisten yksinoikeuksien haltijoita antamasta lupaa teostensa tai muun suojatun aineistonsa käyttöön maksutta, esimerkiksi ei-yksinomaisilla ilmaisilla lisensseillä minkä tahansa käyttäjän hyödyksi. |
| --- | --- |

(82)

Mitään tässä direktiivissä ei saisi tulkita niin, että sillä estettäisiin unionin tekijänoikeuslainsäädännön mukaisten yksinoikeuksien haltijoita antamasta lupaa teostensa tai muun suojatun aineistonsa käyttöön maksutta, esimerkiksi ei-yksinomaisilla ilmaisilla lisensseillä minkä tahansa käyttäjän hyödyksi.

| (83) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli unionin tekijänoikeudellisen kehyksen tiettyjen näkökohtien nykyaikaistamista niin, että otetaan huomioon tekniikan kehitys ja suojatun sisällön uudet levityskanavat sisämarkkinoilla, vaan se voidaan toiminnan laajuuden, vaikutusten ja rajatylittävän ulottuvuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(83)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli unionin tekijänoikeudellisen kehyksen tiettyjen näkökohtien nykyaikaistamista niin, että otetaan huomioon tekniikan kehitys ja suojatun sisällön uudet levityskanavat sisämarkkinoilla, vaan se voidaan toiminnan laajuuden, vaikutusten ja rajatylittävän ulottuvuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (84) | Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. Sen vuoksi tätä direktiiviä olisi tulkittava ja sovellettava näiden oikeuksien ja periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(84)

Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. Sen vuoksi tätä direktiiviä olisi tulkittava ja sovellettava näiden oikeuksien ja periaatteiden mukaisesti.

| (85) | Tämän direktiivin mukaisesti tapahtuvassa henkilötietojen käsittelyssä olisi kunnioitettava perusoikeuksia, mukaan lukien perusoikeuskirjan 7 artiklan mukainen oikeus yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamiseen ja 8 artiklan mukainen oikeus henkilötietojen suojaan, ja siinä on noudatettava direktiiviä 2002/58/EY ja asetusta (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(85)

Tämän direktiivin mukaisesti tapahtuvassa henkilötietojen käsittelyssä olisi kunnioitettava perusoikeuksia, mukaan lukien perusoikeuskirjan 7 artiklan mukainen oikeus yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamiseen ja 8 artiklan mukainen oikeus henkilötietojen suojaan, ja siinä on noudatettava direktiiviä 2002/58/EY ja asetusta (EU) 2016/679.

| (86) | Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (18) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna, |
| --- | --- |

(86)

Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (18) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I OSASTO

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tällä direktiivillä vahvistetaan säännöt, joilla pyritään yhdenmukaistamaan edelleen tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevaa unionin lainsäädäntöä sisämarkkinoilla niin, että otetaan huomioon erityisesti suojatun sisällön digitaalinen ja rajatylittävä käyttö. Siinä myös vahvistetaan säännöt, jotka koskevat tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevia poikkeuksia ja rajoituksia, lisenssien helpottamista sekä säännöt, joilla pyritään varmistamaan toimivat markkinat teosten ja muun suojatun aineiston hyödyntämistä varten.

2.   Muissa kuin 24 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa tämä direktiivi ei aiheuta muutoksia eikä millään tavoin vaikuta tällä alalla voimassa olevissa direktiiveissä ja erityisesti direktiiveissä 96/9/EY, 2000/31/EY, 2001/29/EY, 2006/115/EY, 2009/24/EY, 2012/28/EU ja 2014/26/EU vahvistettuihin sääntöihin.

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan

| 1) | ’tutkimusorganisaatiolla’ yliopistoa, sen kirjastot mukaan lukien, tutkimuslaitosta tai muuta yhteisöä, jonka ensisijaisena tavoitteena on tehdä tieteellistä tutkimusta tai harjoittaa koulutustoimintaa, johon liittyy myös tieteellisen tutkimuksen tekeminen,






  a) | voittoa tavoittelematta tai investoimalla uudelleen kaikki voitot tieteelliseen tutkimukseensa; tai |
| --- | --- | --- |

1)

’tutkimusorganisaatiolla’ yliopistoa, sen kirjastot mukaan lukien, tutkimuslaitosta tai muuta yhteisöä, jonka ensisijaisena tavoitteena on tehdä tieteellistä tutkimusta tai harjoittaa koulutustoimintaa, johon liittyy myös tieteellisen tutkimuksen tekeminen,

a)

voittoa tavoittelematta tai investoimalla uudelleen kaikki voitot tieteelliseen tutkimukseensa; tai

| b) | toteuttamalla jäsenvaltion tunnustamaa yleisen edun mukaista tehtävää, |
| --- | --- |

b)

toteuttamalla jäsenvaltion tunnustamaa yleisen edun mukaista tehtävää,

siten, että tällaisessa organisaatiossa ratkaisevaa vaikutusvaltaa käyttävällä yrityksellä ei voi olla etuuskohtelun mukaista pääsyä tällaisen tieteellisen tutkimuksen tuottamiin tuloksiin;

| 2) | ’tekstin- ja tiedonlouhinnalla’ automaattista analyysitekniikkaa, jonka tarkoituksena on analysoida digitaalisessa muodossa olevaa tekstiä ja dataa tietojen, esimerkiksi muttei yksinomaan mallien, suuntausten tai korrelaatioiden, tuottamiseksi; |
| --- | --- |

2)

’tekstin- ja tiedonlouhinnalla’ automaattista analyysitekniikkaa, jonka tarkoituksena on analysoida digitaalisessa muodossa olevaa tekstiä ja dataa tietojen, esimerkiksi muttei yksinomaan mallien, suuntausten tai korrelaatioiden, tuottamiseksi;

| 3) | ’kulttuuriperintölaitoksella’ yleisölle avointa kirjastoa tai museota, arkistoa tai elokuva- tai äänitearkistoa; |
| --- | --- |

3)

’kulttuuriperintölaitoksella’ yleisölle avointa kirjastoa tai museota, arkistoa tai elokuva- tai äänitearkistoa;

| 4) | ’lehtijulkaisulla’ kokoelmaa, joka koostuu pääasiassa luonteeltaan journalistisista kirjallisista teoksista, mutta johon voi sisältyä myös muita teoksia tai muuta suojattua aineistoa ja






  a) | joka muodostaa erillisen numeron kausittain ilmestyvässä tai säännöllisesti päivitettävässä yhden otsikon alaisessa julkaisussa, kuten sanomalehdessä tai yleis- tai erikoisaikakauslehdessä; |
| --- | --- | --- |

4)

’lehtijulkaisulla’ kokoelmaa, joka koostuu pääasiassa luonteeltaan journalistisista kirjallisista teoksista, mutta johon voi sisältyä myös muita teoksia tai muuta suojattua aineistoa ja

a)

joka muodostaa erillisen numeron kausittain ilmestyvässä tai säännöllisesti päivitettävässä yhden otsikon alaisessa julkaisussa, kuten sanomalehdessä tai yleis- tai erikoisaikakauslehdessä;

| b) | jonka tarkoituksena on antaa suurelle yleisölle uutisiin tai muihin aiheisiin liittyvää tietoa; ja |
| --- | --- |

b)

jonka tarkoituksena on antaa suurelle yleisölle uutisiin tai muihin aiheisiin liittyvää tietoa; ja

| c) | joka julkaistaan missä tahansa viestimessä palveluntarjoajan aloitteesta, toimituksellisella vastuulla ja valvonnassa. |
| --- | --- |

c)

joka julkaistaan missä tahansa viestimessä palveluntarjoajan aloitteesta, toimituksellisella vastuulla ja valvonnassa.

Tieteellisiin tai akateemisiin tarkoituksiin julkaistavat kausijulkaisut, kuten tiedejulkaisut, eivät ole tässä direktiivissä tarkoitettuja lehtijulkaisuja;

| 5) | ’tietoyhteiskunnan palvelulla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/1535 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua palvelua; |
| --- | --- |

5)

’tietoyhteiskunnan palvelulla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/1535 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua palvelua;

| 6) | ’verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajalla’ sellaisen tietoyhteiskunnan palvelun tarjoajaa, jonka päätarkoituksena tai yhtenä päätarkoituksena on säilyttää suuri määrä käyttäjiensä palveluun lataamia tekijänoikeudella suojattuja teoksia tai muuta suojattua aineistoa, jotka palvelu organisoi ja joita se promotoi voitontavoittelua varten, ja antaa yleisölle pääsy niihin.
  Voittoa tavoittelemattomien verkkoensyklopedioiden, voittoa tavoittelemattomien koulutusalan tai tieteellisten tietovarastojen sekä avoimen lähdekoodin ohjelmistojen kehitys- ja jakoalustojen kaltaisten palvelujen tarjoajat, direktiivissä (EU) 2018/1972 määriteltyjen sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajat, verkossa toimivat markkinapaikat sekä yritystenväliset pilvipalvelut ja pilvipalvelut, joihin käyttäjät voivat ladata sisältöä omaan käyttöönsä, eivät ole tässä direktiivissä tarkoitettuja ’verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajia’. |
| --- | --- |

6)

’verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajalla’ sellaisen tietoyhteiskunnan palvelun tarjoajaa, jonka päätarkoituksena tai yhtenä päätarkoituksena on säilyttää suuri määrä käyttäjiensä palveluun lataamia tekijänoikeudella suojattuja teoksia tai muuta suojattua aineistoa, jotka palvelu organisoi ja joita se promotoi voitontavoittelua varten, ja antaa yleisölle pääsy niihin.

Voittoa tavoittelemattomien verkkoensyklopedioiden, voittoa tavoittelemattomien koulutusalan tai tieteellisten tietovarastojen sekä avoimen lähdekoodin ohjelmistojen kehitys- ja jakoalustojen kaltaisten palvelujen tarjoajat, direktiivissä (EU) 2018/1972 määriteltyjen sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajat, verkossa toimivat markkinapaikat sekä yritystenväliset pilvipalvelut ja pilvipalvelut, joihin käyttäjät voivat ladata sisältöä omaan käyttöönsä, eivät ole tässä direktiivissä tarkoitettuja ’verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajia’.

II OSASTO

TOIMENPITEET POIKKEUSTEN JA RAJOITUSTEN MUKAUTTAMISEKSI DIGITAALISEEN JA RAJATYLITTÄVÄÄN YMPÄRISTÖÖN

3 artikla

Tekstin- ja tiedonlouhinta tieteellistä tutkimusta varten

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä poikkeuksesta direktiivin 96/9/EY 5 artiklan a alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa, direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa ja tämän direktiivin 15 artiklan 1 kohdassa säädettyihin oikeuksiin, kun kyseessä on kappaleen valmistaminen ja kopiointi, joita tutkimusorganisaatiot ja kulttuuriperintölaitokset toteuttavat suorittaakseen tieteellistä tutkimusta varten tekstin- ja tiedonlouhintaa teoksista tai muusta suojatusta aineistosta, joihin niillä on laillinen pääsy.

2.   Teoksista tai muusta suojatusta aineistosta 1 kohtaa noudattaen valmistetut kappaleet ja kopiot on säilytettävä asianmukaista suojaustasoa käyttäen, ja niitä voidaan säilyttää tieteellistä tutkimusta varten, mukaan lukien tutkimustulosten todentamiseen.

3.   Oikeudenhaltijoiden on voitava soveltaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan niiden verkkojen ja tietokantojen turvallisuus ja eheys, joissa teoksia tai muuta suojattua aineistoa säilytetään. Tällaiset toimenpiteet eivät saa ylittää sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

4.   Jäsenvaltioiden on kannustettava oikeudenhaltijoita sekä tutkimusorganisaatioita ja kulttuuriperintölaitoksia määrittelemään 2 kohdassa tarkoitetun velvoitteen ja 3 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltamista koskevia yhteisesti sovittuja parhaita käytäntöjä.

4 artikla

Tekstin- ja tiedonlouhintaa koskeva poikkeus tai rajoitus

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä poikkeuksesta tai rajoituksesta direktiivin 96/9/EY 5 artiklan a alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa, direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa, direktiivin 2009/24/EY 4 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa sekä tämän direktiivin 15 artiklan 1 kohdassa säädettyihin oikeuksiin, kun kyseessä on kappaleen valmistaminen ja kopiointi tekstin- ja tiedonlouhintaa varten teoksista ja muusta suojatusta aineistosta, joihin on laillinen pääsy.

2.   Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti valmistettuja kappaleita ja kopioita voidaan säilyttää niin kauan, kuin tekstin- ja tiedonlouhintaa varten on tarpeen.

3.   Edellä 1 kohdassa säädettyä poikkeusta tai rajoitusta sovelletaan edellyttäen, että oikeudenhaltijat eivät ole nimenomaisesti pidättäneet oikeuksiaan kyseisessä kohdassa tarkoitettuun teosten ja muun suojatun aineiston käyttöön asianmukaisella tavalla, kuten koneluettavilla keinoilla, kun kyseessä on verkossa yleisön saataviin saatettu sisältö.

4.   Tämä artikla ei vaikuta tämän direktiivin 3 artiklan soveltamiseen.

5 artikla

Teosten ja muun suojatun aineiston käyttö digitaalisessa ja rajatylittävässä opetustoiminnassa

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä poikkeuksesta tai rajoituksesta direktiivin 96/9/EY 5 artiklan a, b, d ja e alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa, direktiivin 2001/29/EY 2 ja 3 artiklassa ja direktiivin 2009/24/EY 4 artiklan 1 kohdassa sekä tämän direktiivin 15 artiklan 1 kohdassa säädettyihin oikeuksiin, jotta sallitaan teosten ja muun suojatun aineiston digitaalinen käyttö yksinomaan opetuksen havainnollistamiseen, siltä osin kuin käyttö on perusteltua tavoiteltavan ei-kaupallisen tarkoituksen vuoksi, edellyttäen, että

| a) | tällainen käyttö tapahtuu oppilaitoksen vastuulla sen tiloissa tai muissa paikoissa taikka suojatussa sähköisessä ympäristössä, johon ainoastaan oppilaitoksen oppilailla tai opiskelijoilla ja opetushenkilöstöllä on pääsy; ja |
| --- | --- |

a)

tällainen käyttö tapahtuu oppilaitoksen vastuulla sen tiloissa tai muissa paikoissa taikka suojatussa sähköisessä ympäristössä, johon ainoastaan oppilaitoksen oppilailla tai opiskelijoilla ja opetushenkilöstöllä on pääsy; ja

| b) | tällaisen käytön yhteydessä mainitaan lähde ja myös tekijän nimi, jollei tämä osoittaudu mahdottomaksi. |
| --- | --- |

b)

tällaisen käytön yhteydessä mainitaan lähde ja myös tekijän nimi, jollei tämä osoittaudu mahdottomaksi.

2.   Sen estämättä, mitä 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat säätää, että 1 kohdan nojalla hyväksyttyä poikkeusta tai rajoitusta ei sovelleta tai sitä ei sovelleta suhteessa tiettyihin käyttötarkoituksiin taikka tietyntyyppisiin teoksiin tai muuhun suojattuun aineistoon, kuten ensisijaisesti koulutusmarkkinoille tarkoitettuun materiaaliin tai nuotteihin, siltä osin kuin markkinoilla on helposti saatavilla soveltuvia lisenssejä, joilla annetaan lupa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tekoihin ja jotka kattavat oppilaitosten tarpeet ja erityispiirteet.

Jäsenvaltioiden, jotka päättävät hyödyntää tämän kohdan ensimmäistä alakohtaa, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tekoihin luvan antavat lisenssit ovat asianmukaisesti oppilaitosten saatavilla ja niiden näkyvillä.

3.   Teosten ja muun suojatun aineiston käyttö yksinomaan opetuksen havainnollistamiseen suojatuissa sähköisissä ympäristöissä tämän artiklan nojalla annettuja kansallisia säännöksiä noudattaen katsotaan tapahtuvaksi yksinomaan siinä jäsenvaltiossa, johon oppilaitos on sijoittautunut.

4.   Jäsenvaltiot voivat säätää, että oikeudenhaltijat saavat sopivan hyvityksen teostensa tai muun suojatun aineistonsa 1 kohdan mukaisesta käytöstä.

6 artikla

Kulttuuriperinnön säilyttäminen

Jäsenvaltioiden on säädettävä poikkeuksesta direktiivin 96/9/EY 5 artiklan a alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa, direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa, direktiivin 2009/24/EY 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa sekä tämän direktiivin 15 artiklan 1 kohdassa säädettyihin oikeuksiin, jotta kulttuuriperintölaitokset voivat valmistaa kopioita kokoelmiinsa pysyvästi kuuluvista teoksista tai muusta suojatusta aineistosta missä tahansa muodossa tai millä tahansa välineellä tällaisten teosten tai muun suojatun aineiston säilyttämiseksi ja siltä osin, kuin se on tarpeen tällaista säilyttämistä varten.

7 artikla

Yhteiset säännökset

1.   Edellä 3, 5 ja 6 artiklassa säädettyjen poikkeusten vastaiset sopimusehdot ovat täytäntöönpanokelvottomia.

2.   Direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 5 kohtaa sovelletaan tässä osastossa säädettyihin poikkeuksiin ja rajoituksiin. Direktiivin 2001/29/EY 6 artiklan 4 kohdan ensimmäistä, kolmatta ja viidettä alakohtaa sovelletaan tämän direktiivin 3–6 artiklaan.

III OSASTO

TOIMENPITEET LISENSOINTIKÄYTÄNTÖJEN PARANTAMISEKSI JA SISÄLLÖN LAAJEMMAN SAATAVUUDEN VARMISTAMISEKSI

1 LUKU

Kaupallisesta jakelusta poistuneet teokset ja muu suojattu aineisto

8 artikla

Kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten ja muun suojatun aineiston käyttö kulttuuriperintölaitoksissa

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että yhteishallinnointiorganisaatio voi oikeudenhaltijoiden antamien valtuutustensa mukaisesti tehdä ei-yksinomaisen lisenssisopimuksen ei-kaupallisiin tarkoituksiin kulttuuriperintölaitoksen kanssa laitoksen kokoelmiin pysyvästi kuuluvia kaupallisesta jakelusta poistuneita teoksia tai muuta suojattua aineistoa koskevasta kappaleen valmistamisesta, levityksestä, yleisölle välittämisestä tai yleisön saataviin saattamisesta riippumatta siitä, ovatko kaikki lisenssin kattamat oikeudenhaltijat antaneet yhteishallinnointiorganisaatiolle valtuutuksen, edellyttäen, että

| a) | yhteishallinnointiorganisaatio on valtuutustensa perusteella oikeudenhaltijoiden suhteen riittävän edustava kyseessä olevan teosten tai muun suojatun aineiston tyypin ja lisenssin kohteena olevien oikeuksien suhteen; ja |
| --- | --- |

a)

yhteishallinnointiorganisaatio on valtuutustensa perusteella oikeudenhaltijoiden suhteen riittävän edustava kyseessä olevan teosten tai muun suojatun aineiston tyypin ja lisenssin kohteena olevien oikeuksien suhteen; ja

| b) | kaikille oikeudenhaltijoille taataan tasapuolinen kohtelu lisenssin ehtojen osalta. |
| --- | --- |

b)

kaikille oikeudenhaltijoille taataan tasapuolinen kohtelu lisenssin ehtojen osalta.

2.   Jäsenvaltioiden on säädettävä poikkeuksesta tai rajoituksesta direktiivin 96/9/EY 5 artiklan a, b, d ja e alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa, direktiivin 2001/29/EY 2 ja 3 artiklassa, direktiivin 2009/24/EY 4 artiklan 1 kohdassa sekä tämän direktiivin 15 artiklan 1 kohdassa säädettyihin oikeuksiin, jotta kulttuuriperintölaitokset voivat ei-kaupallisiin tarkoituksiin saattaa saataviin kokoelmiinsa pysyvästi kuuluvia kaupallisesta jakelusta poistuneita teoksia tai muuta suojattua aineistoa, edellyttäen, että

| a) | mainitaan tekijän tai muun tunnistettavissa olevan oikeudenhaltijan nimi, jollei tämä osoittaudu mahdottomaksi; ja |
| --- | --- |

a)

mainitaan tekijän tai muun tunnistettavissa olevan oikeudenhaltijan nimi, jollei tämä osoittaudu mahdottomaksi; ja

| b) | tällaiset teokset tai muu suojattu aineisto asetetaan saataville ei-kaupallisilla verkkosivustoilla. |
| --- | --- |

b)

tällaiset teokset tai muu suojattu aineisto asetetaan saataville ei-kaupallisilla verkkosivustoilla.

3.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että 2 kohdassa säädettyä poikkeusta tai rajoitusta sovelletaan ainoastaan niihin teosten tai muun suojatun aineiston tyyppeihin, joita varten ei ole olemassa yhteishallinnointiorganisaatiota, joka täyttää 1 kohdan a alakohdassa säädetyt edellytykset.

4.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että kaikki oikeudenhaltijat voivat milloin tahansa helposti ja vaikuttavasti sulkea teoksensa tai muun suojatun aineistonsa 1 kohdassa säädetyn lisensointimekanismin ulkopuolelle taikka 2 kohdassa säädetyn poikkeuksen tai rajoituksen soveltamisen ulkopuolelle, joko yleisesti tai erityistapauksissa, myös lisenssisopimuksen tekemisen tai kyseisen käytön alkamisen jälkeen.

5.   Teos tai muu suojattu aineisto katsotaan kaupallisesta jakelusta poistuneeksi, kun voidaan vilpittömässä mielessä olettaa, että koko teos tai muu suojattu aineisto ei ole yleisön saatavissa tavanomaisten kaupan kanavien välityksellä sen jälkeen, kun on toteutettu kohtuullisia toimia sen määrittämiseksi, onko se yleisön saatavissa.

Jäsenvaltiot voivat säätää erityisvaatimuksista, kuten aikarajasta, sen määrittämiseksi, voidaanko teokset ja muu suojattu aineisto lisensoida 1 kohdan mukaisesti tai voidaanko niitä käyttää 2 kohdassa säädetyn poikkeuksen tai rajoituksen nojalla. Tällaisissa vaatimuksissa ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen ja kohtuullista, eikä niillä saa sulkea pois mahdollisuutta määrittää teosten tai muun suojatun aineiston joukko kaupallisesta jakelusta poistuneeksi, kun on kohtuullista olettaa, että kaikki teokset tai muu suojattu aineisto ovat poistuneet kaupallisesta jakelusta.

6.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että 1 kohdassa tarkoitetut lisenssit haetaan yhteishallinnointiorganisaatiolta, joka on edustava siinä jäsenvaltiossa, johon kulttuuriperintölaitos on sijoittautunut.

7.   Tätä artiklaa ei sovelleta kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston joukkoihin, jos 5 kohdassa tarkoitettujen kohtuullisten toimien perusteella on näyttöä siitä, että tällaiset joukot koostuvat valtaosin seuraavista:

| a) | teokset tai muu suojattu aineisto, jotka on julkaistu ensimmäisen kerran jossakin kolmannessa maassa tai, jos niitä ei ole julkaistu, yleisradioitu ensimmäisen kerran jossakin kolmannessa maassa, lukuun ottamatta elokuvateoksia tai audiovisuaalisia teoksia; |
| --- | --- |

a)

teokset tai muu suojattu aineisto, jotka on julkaistu ensimmäisen kerran jossakin kolmannessa maassa tai, jos niitä ei ole julkaistu, yleisradioitu ensimmäisen kerran jossakin kolmannessa maassa, lukuun ottamatta elokuvateoksia tai audiovisuaalisia teoksia;

| b) | elokuvateokset tai audiovisuaaliset teokset, joiden tuottajalla on päätoimipaikka tai vakituinen asuinpaikka jossakin kolmannessa maassa; tai |
| --- | --- |

b)

elokuvateokset tai audiovisuaaliset teokset, joiden tuottajalla on päätoimipaikka tai vakituinen asuinpaikka jossakin kolmannessa maassa; tai

| c) | kolmansien maiden kansalaisten teokset tai muu suojattu aineisto, kun jäsenvaltiota tai kolmatta maata ei ole pystytty määrittämään a ja b alakohdan mukaisesti kohtuullisten toimien jälkeen. |
| --- | --- |

c)

kolmansien maiden kansalaisten teokset tai muu suojattu aineisto, kun jäsenvaltiota tai kolmatta maata ei ole pystytty määrittämään a ja b alakohdan mukaisesti kohtuullisten toimien jälkeen.

Ensimmäisestä alakohdasta poiketen tätä artiklaa sovelletaan, jos yhteishallinnointiorganisaatio on 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla riittävän edustava asianomaisen kolmannen maan oikeudenhaltijoiden suhteen.

9 artikla

Rajatylittävä käyttö

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 8 artiklan mukaisesti myönnetyillä lisensseillä voidaan sallia kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston käyttö kulttuuriperintölaitoksissa missä tahansa jäsenvaltiossa.

2.   Teosten tai muun suojatun aineiston käyttö 8 artiklan 2 kohdassa säädetyn poikkeuksen tai rajoituksen nojalla katsotaan tapahtuvaksi yksinomaan siinä jäsenvaltiossa, johon kyseisen käytön toteuttava kulttuuriperintölaitos on sijoittautunut.

10 artikla

Tiedottamistoimenpiteet

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tiedot, joita kulttuuriperintölaitokset, yhteishallinnointiorganisaatiot tai asiaankuuluvat viranomaiset antavat sellaisten kaupallisesta jakelusta poistuneiden teosten tai muun suojatun aineiston tunnistamiseksi, jotka 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti myönnetty lisenssi kattaa tai joita käytetään 8 artiklan 2 kohdassa säädetyn poikkeuksen tai rajoituksen nojalla, sekä tiedot oikeudenhaltijoiden käytössä olevista 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista vaihtoehdoista ja, niin pian kuin ne ovat saatavilla ja jos ne ovat merkityksellisiä, tiedot lisenssisopimuksen osapuolista, sen kattamista alueista ja käyttötarkoituksista asetetaan pysyvästi, helposti ja vaikuttavasti saataville yhteen julkiseen verkkoportaaliin vähintään kuusi kuukautta ennen, kuin teokset tai muu suojattu aineisto levitetään, välitetään yleisölle tai saatetaan yleisön saataviin lisenssin mukaisesti taikka poikkeuksen tai rajoituksen nojalla.

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto perustaa portaalin ja hallinnoi sitä asetuksen (EU) N:o 386/2012 mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että jos se oikeudenhaltijoiden yleisen tietoisuuden kannalta on tarpeen, toteutetaan tiedottamista koskevia aiheellisia lisätoimenpiteitä, jotka koskevat 8 artiklan mukaista yhteishallinnointiorganisaatioiden mahdollisuutta lisensoida teoksia tai muuta suojattua aineistoa, myönnettyjä lisenssejä, 8 artiklan 2 kohdassa säädetyn poikkeuksen tai rajoituksen mukaista käyttöä ja 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja oikeudenhaltijoiden käytössä olevia vaihtoehtoja.

Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tiedottamista koskevat aiheelliset toimenpiteet on toteutettava siinä jäsenvaltiossa, jossa lisenssiä haetaan 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti, tai, jos on kyseessä 8 artiklan 2 kohdassa säädetyn poikkeuksen tai rajoituksen mukainen käyttö, siinä jäsenvaltiossa, johon kulttuuriperintölaitos on sijoittautunut. Jos on näyttöä, kuten teosten tai muun suojatun aineiston alkuperä, siitä, että oikeudenhaltijoiden tietoisuutta voitaisiin tehokkaammin lisätä muissa jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa, tällaisten tiedottamistoimenpiteiden on katettava myös kyseiset jäsenvaltiot ja kolmannet maat.

11 artikla

Sidosryhmien vuoropuhelu

Jäsenvaltioiden on kuultava oikeudenhaltijoita, yhteishallinnointiorganisaatioita ja kulttuuriperintölaitoksia kullakin alalla, ennen kuin vahvistetaan erityisvaatimuksia 8 artiklan 5 kohdan nojalla, ja kannustettava säännölliseen vuoropuheluun käyttäjiä ja oikeudenhaltijoita edustavien organisaatioiden, mukaan lukien yhteishallinnointiorganisaatiot, ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien organisaatioiden välillä alakohtaisesti, edistettävä 8 artiklan 1 kohdassa säädettyjen lisensointimekanismien merkityksellisyyttä ja käytettävyyttä sekä varmistettava, että tässä luvussa tarkoitetut oikeudenhaltijoiden suojakeinot ovat vaikuttavia.

2 LUKU

Toimenpiteet kollektiivisen lisensoinnin helpottamiseksi

12 artikla

Vaikutukseltaan laajennettu kollektiivinen lisensointi

1.   Jäsenvaltiot voivat säätää, siltä osin kuin kyseessä on käyttö niiden alueella ja jollei tässä artiklassa säädetyistä suojakeinoista muuta johdu, että kun direktiivin 2014/26/EU täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten sääntöjen soveltamisalaan kuuluva yhteishallinnointiorganisaatio oikeudenhaltijoiden antamien valtuutustensa mukaisesti tekee lisensointisopimuksen teosten tai muun suojatun aineiston hyödyntämisestä

| a) | tällainen sopimus voidaan laajentaa koskemaan sellaisten oikeudenhaltijoiden oikeuksia, jotka eivät ole valtuuttaneet kyseistä yhteishallinnointiorganisaatiota edustamaan itseään siirron, lisenssin tai jonkin muun sopimusjärjestelyn nojalla; tai |
| --- | --- |

a)

tällainen sopimus voidaan laajentaa koskemaan sellaisten oikeudenhaltijoiden oikeuksia, jotka eivät ole valtuuttaneet kyseistä yhteishallinnointiorganisaatiota edustamaan itseään siirron, lisenssin tai jonkin muun sopimusjärjestelyn nojalla; tai

| b) | tällaisen sopimuksen suhteen organisaatiolla on laillinen valtuutus tai sen oletetaan edustavan oikeudenhaltijoita, jotka eivät ole antaneet organisaatiolle valtuutusta. |
| --- | --- |

b)

tällaisen sopimuksen suhteen organisaatiolla on laillinen valtuutus tai sen oletetaan edustavan oikeudenhaltijoita, jotka eivät ole antaneet organisaatiolle valtuutusta.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdassa tarkoitettua lisensointimekanismia sovelletaan ainoastaan tarkasti määritellyillä käyttöalueilla, joilla lupien saaminen oikeudenhaltijoilta erikseen on tyypillisesti siinä määrin työlästä ja epäkäytännöllistä, että vaadittavan lisensointitransaktion toteutuminen on käytön taikka kyseisen tyyppisten teosten tai muun suojatun aineiston kohteiden luonteen vuoksi epätodennäköistä, ja niiden on varmistettava, että tällaisella lisensointimekanismilla suojataan oikeudenhaltijoiden oikeutetut edut.

3.   Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi jäsenvaltioiden on säädettävä seuraavista suojakeinoista:

| a) | yhteishallinnointiorganisaatio on valtuutustensa perusteella riittävän edustava oikeudenhaltijoiden suhteen kyseessä olevassa teosten tai muun suojatun aineiston tyypissä ja lisenssin kohteena olevien oikeuksien suhteen kyseisessä jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

a)

yhteishallinnointiorganisaatio on valtuutustensa perusteella riittävän edustava oikeudenhaltijoiden suhteen kyseessä olevassa teosten tai muun suojatun aineiston tyypissä ja lisenssin kohteena olevien oikeuksien suhteen kyseisessä jäsenvaltiossa;

| b) | kaikille oikeudenhaltijoille taataan tasapuolinen kohtelu, myös lisenssin ehtojen osalta; |
| --- | --- |

b)

kaikille oikeudenhaltijoille taataan tasapuolinen kohtelu, myös lisenssin ehtojen osalta;

| c) | oikeudenhaltijat, jotka eivät ole antaneet valtuutusta lisenssin myöntävälle organisaatiolle, voivat milloin tahansa helposti ja vaikuttavasti sulkea teoksensa tai muun suojatun aineistonsa tämän artiklan mukaisesti perustetun lisensointimekanismin ulkopuolelle; ja |
| --- | --- |

c)

oikeudenhaltijat, jotka eivät ole antaneet valtuutusta lisenssin myöntävälle organisaatiolle, voivat milloin tahansa helposti ja vaikuttavasti sulkea teoksensa tai muun suojatun aineistonsa tämän artiklan mukaisesti perustetun lisensointimekanismin ulkopuolelle; ja

| d) | toteutetaan kohtuullisen pituisen ajan, ennen kuin teoksia tai muuta suojattua aineistoa käytetään lisenssin nojalla oikeudenhaltijoihin kohdistuvia aiheellisia tiedottamistoimenpiteitä, jotka koskevat yhteishallinnointiorganisaation mahdollisuutta lisensoida teoksia tai muuta suojattua aineistoa, sitä, että lisensointi tapahtuu tämän artiklan mukaisesti, ja c alakohdassa tarkoitettuja oikeudenhaltijoiden käytössä olevia vaihtoehtoja. Tiedottamistoimenpiteiden on oltava vaikuttavia ilman, että niistä tarvitsee ilmoittaa kullekin oikeudenhaltijalle erikseen. |
| --- | --- |

d)

toteutetaan kohtuullisen pituisen ajan, ennen kuin teoksia tai muuta suojattua aineistoa käytetään lisenssin nojalla oikeudenhaltijoihin kohdistuvia aiheellisia tiedottamistoimenpiteitä, jotka koskevat yhteishallinnointiorganisaation mahdollisuutta lisensoida teoksia tai muuta suojattua aineistoa, sitä, että lisensointi tapahtuu tämän artiklan mukaisesti, ja c alakohdassa tarkoitettuja oikeudenhaltijoiden käytössä olevia vaihtoehtoja. Tiedottamistoimenpiteiden on oltava vaikuttavia ilman, että niistä tarvitsee ilmoittaa kullekin oikeudenhaltijalle erikseen.

4.   Tämä artikla ei vaikuta vaikutukseltaan laajennettujen kollektiivisen lisensoinnin mekanismien soveltamiseen muiden unionin oikeuden säännösten mukaisesti, mukaan lukien säännökset, joilla poikkeukset tai rajoitukset sallitaan.

Tätä artiklaa ei sovelleta oikeuksien pakolliseen kollektiiviseen hallinnointiin.

Direktiivin 2014/26/EU 7 artiklaa sovelletaan tässä artiklassa säädettyyn lisensointimekanismiin.

5.   Jos jäsenvaltio säätää kansallisessa lainsäädännössään tämän artiklan mukaisesta lisensointimekanismista, kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle asiaa koskevien kansallisten säännösten soveltamisala, niiden lisenssien tarkoitukset ja tyypit, jotka kyseisten säännösten nojalla voidaan ottaa käyttöön, lisenssejä kyseisen lisensointimekanismin mukaisesti myöntävien organisaatioiden yhteystiedot sekä se, miten voi saada tietoa lisensoinnista ja 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista oikeudenhaltijoiden käytössä olevista vaihtoehdoista. Komissio julkaisee nämä tiedot.

6.   Tämän artiklan 5 kohdan mukaisesti saatujen tietojen ja direktiivin 2001/29/EY 12 artiklan 3 kohdalla perustetussa yhteyskomiteassa käytyjen keskustelujen perusteella komissio antaa viimeistään 10 päivänä huhtikuuta 2021 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen lisensointimekanismien käytöstä unionissa, niiden vaikutuksesta lisensointiin ja oikeudenhaltijoihin, myös oikeudenhaltijoihin, jotka eivät ole lisenssejä myöntävän organisaation jäseniä tai jotka ovat muun jäsenvaltion kansalaisia tai asuvat muussa jäsenvaltiossa, niiden vaikuttavuudesta kulttuurisisällön levittämisen helpottamisessa sekä vaikutuksesta sisämarkkinoihin, mukaan lukien rajatylittävä palvelujen tarjoaminen ja kilpailu. Kyseiseen kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus, myös tällaisten kansallisten mekanismien rajatylittävän vaikutuksen osalta.

3 LUKU

Pääsy audiovisuaalisiin teoksiin ja niiden saatavuus tilausvideoalustoilla

13 artikla

Neuvottelumekanismi

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että osapuolet, joilla on oikeuksien lisensointiin liittyviä vaikeuksia, kun ne pyrkivät sopimukseen audiovisuaalisten teosten saattamiseksi yleisön saataviin tilausvideopalveluissa, voivat saada apua puolueettomalta elimeltä tai sovittelijoilta. Jäsenvaltion tämän artiklan soveltamiseksi perustaman tai nimeämän puolueettoman elimen ja sovittelijoiden on tarjottava osapuolille apua niiden neuvotteluissa ja autettava osapuolia pääsemään sopimukseen, tapauksen mukaan myös esittämällä niille ehdotuksia.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu elin tai sovittelijat viimeistään 7 päivänä kesäkuuta 2021. Kun jäsenvaltiot ovat päättäneet käyttää sovittelua, komissiolle annettavassa ilmoituksessa on oltava ainakin lähde, josta voi saada merkityksellisiä tietoja kyseessä olevista sovittelijoista, jos sellainen on saatavilla.

4 LUKU

Tekijänoikeuksista vapaat (public domain) kuvataiteen teokset

14 artikla

Tekijänoikeuksista vapaat (public domain) kuvataiteen teokset

Jäsenvaltioiden on säädettävä, että kun kuvataiteen teoksen suojan voimassaoloaika on päättynyt, tällaisen teoksen toisintamisesta syntyvään aineistoon ei voi kohdistua tekijänoikeutta tai lähioikeuksia, paitsi jos kyseisen toisintamisen tuloksena syntyvä aineisto on omaperäinen siinä merkityksessä, että se on tekijänsä henkinen luomus.

IV OSASTO

TOIMENPITEET TEKIJÄNOIKEUDEN KANNALTA TOIMIVIEN MARKKINOIDEN SAAVUTTAMISEKSI

1 LUKU

Oikeudet julkaisuihin

15 artikla

Lehtijulkaisujen suoja verkkokäytössä

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneilla lehtijulkaisujen kustantajilla on direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa ja 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt oikeudet tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien toimesta tapahtuvan niiden lehtijulkaisujen verkkokäytön osalta.

Ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä oikeuksia ei sovelleta yksittäisten käyttäjien lehtijulkaisujen yksityiseen tai ei-kaupalliseen käyttöön.

Ensimmäisen alakohdan nojalla myönnettävä suoja ei koske hyperlinkittämistä.

Ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä oikeuksia ei sovelleta, kun kyseessä on lehtijulkaisun yksittäisten sanojen tai hyvin lyhyiden otteiden käyttö.

2.   Edellä 1 kohdassa säädetyt oikeudet eivät aiheuta muutoksia eivätkä millään tavoin vaikuta tekijöille ja muille oikeudenhaltijoille unionin oikeudessa säädettyihin oikeuksiin, jotka koskevat lehtijulkaisuihin sisällytettyjä teoksia ja muuta suojattua aineistoa. Edellä 1 kohdassa säädettyihin oikeuksiin ei voida vedota kyseisiä tekijöitä ja muita oikeudenhaltijoita vastaan, eivätkä ne erityisesti voi poistaa heiltä oikeutta hyödyntää teoksiaan ja muuta suojattua aineistoaan riippumatta lehtijulkaisusta, johon ne on sisällytetty.

Kun teos tai muu suojattu aineisto sisällytetään lehtijulkaisuun ei-yksinomaisen lisenssin perusteella, 1 kohdassa säädettyihin oikeuksiin ei voida vedota muiden luvan saaneiden käyttäjien toteuttaman käytön kieltämiseksi. Edellä 1 kohdassa säädettyihin oikeuksiin ei voida vedota sellaisten teosten tai muun suojatun aineiston käytön kieltämiseksi, joiden suoja on päättynyt.

3.   Direktiivin 2001/29/EY 5–8 artiklaa ja direktiiviä 2012/28/EU ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä (EU) 2017/1564 (19) sovelletaan soveltuvin osin tämän artiklan 1 kohdassa säädettyihin oikeuksiin.

4.   Edellä 1 kohdassa säädetyt oikeudet lakkaavat kahden vuoden kuluttua lehtijulkaisun julkaisemisesta. Kyseinen suoja-aika lasketaan kyseisen lehtijulkaisun julkaisupäivää seuraavan vuoden tammikuun 1 päivästä.

Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta lehtijulkaisuihin, jotka on julkaistu ensimmäisen kerran ennen 6 päivää kesäkuuta 2019.

5.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että lehtijulkaisuun sisällytettyjen teosten tekijät saavat asianmukaisen osuuden tuloista, joita lehtikustantajat saavat tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien toteuttamasta lehtijulkaisujensa käytöstä.

16 artikla

Sopivaa hyvitystä koskevat vaatimukset

Jäsenvaltiot voivat säätää, että kun tekijä on siirtänyt tai lisensoinut oikeuden kustantajalle, tällainen siirto tai lisenssi muodostaa riittävän oikeusperustan siihen, että kustantajalla on oikeus osuuteen hyvityksestä, joka koskee teoksen käyttöä siirrettyä tai lisensoitua oikeutta koskevan poikkeuksen tai rajoituksen nojalla.

Ensimmäinen kohta ei rajoita jäsenvaltioiden olemassa olevia ja tulevia järjestelyjä, jotka koskevat oikeuksia lainata yleisölle.

2 LUKU

Tietty suojatun sisällön käyttö verkkopalveluissa

17 artikla

Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien toteuttama suojatun sisällön käyttö

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että verkkosisällönjakopalvelujen tarjoaja suorittaa tässä direktiivissä tarkoitetun yleisölle välittämisen tai yleisön saataviin saattamisen, kun se antaa yleisölle pääsyn käyttäjiensä palveluun lataamiin tekijänoikeudella suojattuihin teoksiin tai muuhun suojattuun aineistoon.

Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajan on sen vuoksi saatava lupa direktiivin 2001/29/EY 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuilta oikeudenhaltijoilta, esimerkiksi tekemällä lisensointisopimus, jotta se voi välittää teokset tai muun suojatun aineiston yleisölle tai saattaa ne yleisön saataviin.

2.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että kun verkkosisällönjakopalvelujen tarjoaja saa luvan, esimerkiksi lisensointisopimuksen tekemisen perusteella, kyseinen lupa kattaa myös palvelujen käyttäjien suorittamia direktiivin 2001/29/EY 3 artiklan soveltamisalaan kuuluvia tekoja silloin, kun he eivät toimi kaupallisin perustein tai kun heidän toimintansa ei tuota merkittäviä tuloja.

3.   Kun verkkosisällönjakopalvelujen tarjoaja suorittaa yleisölle välittämisen tai yleisön saataviin saattamisen tässä artiklassa säädetyin edellytyksin, direktiivin 2000/31/EY 14 artiklan 1 kohdassa säädettyä vastuun rajoitusta ei sovelleta tämän artiklan soveltamisalaan kuuluviin tilanteisiin.

Tämän kohdan ensimmäinen alakohta ei vaikuta direktiivin 2000/31/EY 14 artiklan 1 kohdan mahdolliseen soveltamiseen kyseisiin palveluntarjoajiin tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolella jäävissä tarkoituksissa.

4.   Jos lupaa ei myönnetä, verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat ovat vastuussa tekijänoikeudella suojattujen teosten ja muun suojatun aineiston luvattomasta yleisölle välittämisestä, mukaan lukien tekijänoikeudella suojattujen teosten ja muun suojatun aineiston saattaminen yleisön saataville, paitsi jos palveluntarjoajat osoittavat, että ne ovat

| a) | toteuttaneet toimia parhaansa mukaan saadakseen luvan ja |
| --- | --- |

a)

toteuttaneet toimia parhaansa mukaan saadakseen luvan ja

| b) | toteuttaneet toimia parhaansa mukaan huolellista ammatinharjoittamista koskevien toimialan korkeatasoisten vaatimusten mukaisesti varmistaakseen, että tietyt teokset ja muu suojattu aineisto, joista oikeudenhaltijat ovat antaneet palveluntarjoajille merkitykselliset ja tarvittavat tiedot, eivät ole saatavissa; ja joka tapauksessa |
| --- | --- |

b)

toteuttaneet toimia parhaansa mukaan huolellista ammatinharjoittamista koskevien toimialan korkeatasoisten vaatimusten mukaisesti varmistaakseen, että tietyt teokset ja muu suojattu aineisto, joista oikeudenhaltijat ovat antaneet palveluntarjoajille merkitykselliset ja tarvittavat tiedot, eivät ole saatavissa; ja joka tapauksessa

| c) | toimineet oikeudenhaltijoilta riittävän perustellun ilmoituksen saatuaan viipymättä ilmoituksen kohteena olevien teosten tai muun suojatun aineiston saannin estämiseksi tai niiden poistamiseksi verkkosivustoiltaan sekä toteuttaneet parhaansa mukaan b alakohdan mukaisesti toimia estääkseen niiden tulevat lataukset palveluun. |
| --- | --- |

c)

toimineet oikeudenhaltijoilta riittävän perustellun ilmoituksen saatuaan viipymättä ilmoituksen kohteena olevien teosten tai muun suojatun aineiston saannin estämiseksi tai niiden poistamiseksi verkkosivustoiltaan sekä toteuttaneet parhaansa mukaan b alakohdan mukaisesti toimia estääkseen niiden tulevat lataukset palveluun.

5.   Määritettäessä, onko palveluntarjoaja noudattanut 4 kohdan mukaisia velvoitteitaan, ja suhteellisuusperiaatteen valossa on otettava huomioon muun muassa seuraavat seikat:

| a) | palvelun tyyppi, yleisö ja koko sekä palvelun käyttäjien palveluun lataamien teosten tai muun suojatun aineiston tyyppi; ja |
| --- | --- |

a)

palvelun tyyppi, yleisö ja koko sekä palvelun käyttäjien palveluun lataamien teosten tai muun suojatun aineiston tyyppi; ja

| b) | soveltuvien ja vaikuttavien keinojen saatavuus ja niiden kustannukset palveluntarjoajille. |
| --- | --- |

b)

soveltuvien ja vaikuttavien keinojen saatavuus ja niiden kustannukset palveluntarjoajille.

6.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että kun on kyse uusista verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajista, joiden palvelut ovat olleet yleisön saatavissa unionissa alle kolmen vuoden ajan ja joiden vuosiliikevaihto on alle 10 miljoonaa euroa komission suosituksen 2003/361/EY (20) mukaisesti laskettuna, niihin 4 kohdassa vahvistetun vastuujärjestelmän mukaisesti sovellettavat edellytykset rajoitetaan koskemaan sitä, että niiden on noudatettava 4 kohdan a alakohtaa ja toimittava riittävän perustellun ilmoituksen saatuaan viipymättä ilmoituksen kohteena olevien teosten tai muun suojatun aineiston saannin estämiseksi tai niiden poistamiseksi verkkosivustoiltaan.

Kun tällaisten palveluntarjoajien keskimääräinen kuukausittainen yksittäisten kävijöiden lukumäärä viimeksi kuluneen kalenterivuoden perusteella laskettuna ylittää viisi miljoonaa, niiden on myös osoitettava toteuttaneensa parhaansa mukaan toimia estääkseen niiden ilmoituksen kohteena olevien teosten ja muun suojatun aineiston myöhemmät lataukset palveluun, joista oikeudenhaltijat ovat antaneet merkitykselliset ja tarvittavat tiedot.

7.   Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välinen yhteistyö ei saa johtaa siihen, että estetään käyttäjien palveluun lataamien sellaisten teosten tai muun suojatun aineiston saatavuus, jotka eivät loukkaa tekijänoikeutta ja lähioikeuksia, myös silloin, kun tällaiset teokset tai muu suojattu aineisto kuuluvat poikkeuksen tai rajoituksen soveltamisalaan.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käyttäjät voivat kussakin jäsenvaltioissa käyttää kaikkia seuraavia voimassa olevia poikkeuksia tai rajoituksia ladatessaan sisällönjakopalveluihin käyttäjälähtöistä sisältöä ja saattaessaan sitä saataviin näissä palveluissa:

| a) | lainaukset, arvostelu, selostus; |
| --- | --- |

a)

lainaukset, arvostelu, selostus;

| b) | käyttö karikatyyrissä, parodiassa tai pastississa. |
| --- | --- |

b)

käyttö karikatyyrissä, parodiassa tai pastississa.

8.   Tämän artiklan soveltaminen ei saa johtaa yleiseen seurantavelvoitteeseen.

Jäsenvaltioiden on säädettävä, että verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat antavat oikeudenhaltijoille näiden pyynnöstä riittävät tiedot 4 kohdassa tarkoitettua yhteistyötä koskevien käytäntöjensä toiminnasta ja, kun lisensointisopimuksia tehdään palveluntarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välillä, tiedot sopimusten kattaman sisällön käytöstä.

9.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat ottavat käyttöön vaikuttavan ja nopean valitus- ja oikeussuojamekanismin, joka on niiden palvelujen käyttäjien saatavilla silloin, kun on kyse riidoista, jotka koskevat heidän palveluun lataamiensa teosten tai muun suojatun aineiston saannin estämistä tai niiden poistamista.

Kun oikeudenhaltijat pyytävät tiettyjen teostensa tai muun suojatun aineistonsa saannin estämistä tai niiden poistamista, niiden on perusteltava pyyntönsä asianmukaisesti. Ensimmäisessä alakohdassa säädetyn mekanismin mukaisesti tehdyt valitukset on käsiteltävä ilman aiheetonta viivytystä, ja palveluun ladatun sisällön saannin estämistä tai sen poistamista koskevien päätösten on oltava ihmisen tekemän arvioinnin kohteena. Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että riitojen ratkaisemiseksi on saatavilla tuomioistuinten ulkopuolisia oikeussuojamekanismeja. Tällaisten mekanismien avulla riidat on voitava ratkaista puolueettomasti, eivätkä ne saa poistaa käyttäjältä kansallisen lainsäädännön tarjoamaa oikeudellista suojaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta käyttäjien oikeuksia käyttää tehokkaita oikeussuojakeinoja. Erityisesti jäsenvaltioiden on varmistettava, että käyttäjät voivat kääntyä tuomioistuimen tai muun asiaankuuluvan oikeusviranomaisen puoleen vaatiakseen oikeutta käyttää tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevaa poikkeusta tai rajoitusta.

Tämä direktiivi ei saa millään tavoin vaikuttaa oikeutettuun käyttöön, kuten unionin oikeudessa säädettyjen poikkeusten tai rajoitusten nojalla tapahtuvaan käyttöön, eikä se saa johtaa yksittäisten käyttäjien tunnistamiseen eikä henkilötietojen käsittelyyn paitsi, jos se tapahtuu direktiivin 2002/58/EY ja asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti.

Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien on ehdoissaan ilmoitettava käyttäjille, että nämä voivat käyttää teoksia ja muuta suojattua aineistoa unionin oikeudessa säädettyjen, tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevien poikkeusten tai rajoitusten nojalla.

10.   Komissio järjestää yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 6 päivästä kesäkuuta 2019 sidosryhmien vuoropuhelua, jotta voidaan keskustella parhaista käytännöistä verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välistä yhteistyötä varten. Komissio antaa verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajia, oikeudenhaltijoita, käyttäjien järjestöjä ja muita asiaankuuluvia sidosryhmiä kuullen ja sidosryhmien vuoropuhelun tulokset huomioon ottaen ohjeistusta tämän artiklan soveltamisesta erityisesti 4 kohdassa tarkoitetun yhteistyön osalta. Parhaista käytännöistä keskusteltaessa on erityisesti otettava huomioon muun muassa tarve tasapainottaa perusoikeudet sekä poikkeusten ja rajoitusten käyttö. Käyttäjien järjestöjen on tällaista sidosryhmien vuoropuhelua varten saatava verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajilta riittävät tiedot näiden käytäntöjen toiminnasta 4 kohdan osalta.

3 LUKU

Sopiva korvaus hyödyntämistä koskevissa tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden sopimuksissa

18 artikla

Asianmukaisen ja oikeasuhteisen korvauksen periaate

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun tekijät ja esittävät taiteilijat lisensoivat tai siirtävät yksinoikeutensa teostensa tai muun suojatun aineistonsa hyödyntämiseen, heillä on oikeus saada asianmukainen ja oikeasuhteinen korvaus.

2.   Kun jäsenvaltiot panevat 1 kohdassa säädetyn periaatteen täytäntöön kansallisessa lainsäädännössään, niiden on voitava vapaasti käyttää erilaisia mekanismeja ja otettava huomioon sopimusvapauden periaate sekä oikeuksien ja etujen sopiva tasapaino.

19 artikla

Avoimuusvelvoite

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tekijät ja esittävät taiteilijat saavat säännöllisesti, vähintään kerran vuodessa, ja kunkin alan erityispiirteet huomioon ottaen ajantasaisia, merkityksellisiä ja kattavia tietoja teostensa ja esitystensä hyödyntämisestä osapuolilta, joille he ovat lisensoineet tai siirtäneet oikeutensa, tai luovutuksensaajiltaan, varsinkin hyödyntämistapojen, kaikkien syntyneiden tulojen ja maksettavan korvauksen osalta.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun 1 kohdassa tarkoitetut oikeudet on myöhemmin lisensoitu, tekijät ja esittävät taiteilijat tai heidän edustajansa saavat pyynnöstään alilisenssinsaajilta lisätietoja, jos heidän ensimmäisellä sopimuskumppanillaan ei ole kaikkia tietoja, jotka olisivat tarpeen 1 kohtaa sovellettaessa.

Kun näitä lisätietoja pyydetään, tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden ensimmäisen sopimuskumppanin on annettava tietoja alilisenssinsaajien henkilöllisyydestä.

Jäsenvaltiot voivat säätää, että ensimmäisen alakohdan mukainen alilisenssinsaajien pyyntö alilisenssinsaajille tehdään suoraan tai välillisesti tekijän tai esittävän taiteilijan sopimuskumppanin välityksellä.

3.   Edellä 1 kohdassa säädetyn velvoitteen on oltava oikeasuhteinen ja vaikuttava, jotta voidaan varmistaa korkeatasoinen avoimuus kaikilla aloilla. Jäsenvaltiot voivat säätää, että asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa 1 kohdassa säädetystä velvoitteesta aiheutuva hallinnollinen taakka muodostuisi kohtuuttomaksi teoksen tai esityksen hyödyntämisen tuottamat tulot huomioon ottaen, velvoite rajataan koskemaan tietojen niitä tyyppejä sekä tasoa, joita tällaisissa tapauksissa voidaan kohtuudella odottaa.

4.   Jäsenvaltiot voivat päättää, että tämän artiklan 1 kohdassa säädettyä velvoitetta ei sovelleta, kun tekijän tai esittävän taiteilijan panostus ei ole merkittävä koko teoksen tai esityksen huomioon ottaen, paitsi jos tekijä tai esittävä taiteilija osoittaa tarvitsevansa tiedot voidakseen käyttää 20 artiklan 1 kohdan mukaisia oikeuksiaan ja pyytää tietoja tähän tarkoitukseen.

5.   Jäsenvaltiot voivat säätää, että kun kyse on sopimuksista, joihin sovelletaan kollektiivisen sopimisen tuloksena tehtyä sopimusta tai jotka perustuvat tällaiseen sopimukseen, sovelletaan kyseisen kollektiivisen sopimisen tuloksena tehdyn sopimuksen avoimuussääntöjä, edellyttäen, että kyseiset säännöt täyttävät 1–4 kohdassa säädetyt kriteerit.

6.   Sovellettaessa direktiivin 2014/26/EU 18 artiklaa tämän artiklan 1 kohdassa säädettyä velvoitetta ei sovelleta sopimuksiin, joita tekevät kyseisen direktiivin 3 artiklan a ja b alakohdassa määritellyt yhteisöt tai muut kyseisen direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten sääntöjen soveltamisalaan kuuluvat yhteisöt.

20 artikla

Sopimuksen kohtuullistamismekanismi

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos ei ole olemassa sovellettavaa kollektiivisen sopimisen tuloksena tehtyä sopimusta, jossa määrätään tässä artiklassa säädettyä mekanismia vastaavasta mekanismista, tekijöillä ja esittävillä taiteilijoilla tai heidän edustajillaan on oikeus vaatia asianmukainen ja sopiva lisäkorvaus osapuolelta, jonka kanssa he ovat tehneet sopimuksen oikeuksiensa hyödyntämisestä, tai tällaisen osapuolen oikeudenomistajilta, kun alun perin sovittu korvaus osoittautuu suhteettoman pieneksi verrattuna kaikkiin teosten tai esitysten hyödyntämisestä myöhemmin syntyneisiin merkityksellisiin tuloihin.

2.   Tämän artiklan 1 kohtaa ei sovelleta sopimuksiin, joita tekevät direktiivin 2014/26/EU 3 artiklan a ja b alakohdassa määritellyt yhteisöt tai muut yhteisöt, jotka kuuluvat jo kyseisen direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten sääntöjen soveltamisalaan.

21 artikla

Vaihtoehtoinen riitojenratkaisumenettely

Jäsenvaltioiden on säädettävä, että riidat, jotka koskevat 19 artiklan mukaista avoimuusvelvoitetta ja 20 artiklan mukaista sopimuksen kohtuullistamismekanismia, voidaan saattaa ratkaistaviksi vapaaehtoisessa, vaihtoehtoisessa riitojenratkaisumenettelyssä. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tekijöitä ja esittäviä taiteilijoita edustavat organisaatiot voivat käynnistää tällaisia menettelyjä yhden tai useamman tekijän tai esittävän taiteilijan nimenomaisesta pyynnöstä.

22 artikla

Peruuttamisoikeus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun tekijä tai esittävä taiteilija on lisensoinut tai siirtänyt teosta tai muuta suojattua aineistoa koskevat oikeutensa yksinomaisesti, tekijä tai esittävä taiteilija voi peruuttaa lisenssin tai oikeuksien siirron kokonaan tai osittain, jos tätä teosta tai muuta suojattua aineistoa ei hyödynnetä.

2.   Kansallisessa lainsäädännössä voidaan vahvistaa 1 kohdassa säädettyä peruuttamismekanismia koskevia erityissäännöksiä, joissa otetaan huomioon seuraavat seikat:

| a) | eri alojen erityispiirteet sekä erityyppiset teokset ja esitykset; ja |
| --- | --- |

a)

eri alojen erityispiirteet sekä erityyppiset teokset ja esitykset; ja

| b) | silloin, kun teos tai muu suojattu aineisto sisältää useamman kuin yhden tekijän tai esittävän taiteilijan panostuksen, yksilöllisten panostusten suhteellinen merkitys ja kaikkien niiden tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden oikeutetut edut, joihin yksittäisen tekijän tai esittävän taiteilijan peruuttamismekanismin soveltaminen vaikuttaa. |
| --- | --- |

b)

silloin, kun teos tai muu suojattu aineisto sisältää useamman kuin yhden tekijän tai esittävän taiteilijan panostuksen, yksilöllisten panostusten suhteellinen merkitys ja kaikkien niiden tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden oikeutetut edut, joihin yksittäisen tekijän tai esittävän taiteilijan peruuttamismekanismin soveltaminen vaikuttaa.

Jäsenvaltiot voivat sulkea teoksia tai muuta suojattua aineistoa peruuttamismekanismin soveltamisen ulkopuolelle, jos tällaiset teokset tai muu suojattu aineisto yleensä sisältävät panostuksia useilta tekijöiltä tai esittäviltä taiteilijoilta.

Jäsenvaltiot voivat säätää, että peruuttamismekanismia voidaan soveltaa vain tietyn määräajan kuluessa, kun tällainen rajoitus on alan erityispiirteet taikka kyseisen teoksen tai muun suojatun aineiston tyyppi huomioon ottaen perusteltua.

Jäsenvaltiot voivat säätää, että tekijät tai esittävät taiteilijat voivat halutessaan päättää sopimuksen yksinomaisen luonteen sen sijasta, että he peruuttaisivat lisenssin tai oikeuksien siirron.

3.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että 1 kohdassa säädettyä peruuttamismekanismia voidaan käyttää ainoastaan kohtuullisen ajan kuluttua lisenssisopimuksen tekemisestä tai oikeuksien siirtämisestä. Tekijän tai esittävän taiteilijan on ilmoitettava asiasta henkilölle, jolle oikeudet on lisensoitu tai siirretty, ja vahvistettava asianmukainen määräaika, johon mennessä lisensoitujen tai siirrettyjen oikeuksien hyödyntämisen on määrä tapahtua. Tekijä tai esittävä taiteilija voi kyseisen määräajan päätyttyä halutessaan päättää sopimuksen yksinomaisen luonteen lisenssin tai oikeuksien siirron peruuttamisen sijasta.

4.   Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta, jos oikeuksien hyödyntämättä jättäminen johtuu valtaosin olosuhteista, jotka tekijän tai esittävä taiteilijan voidaan kohtuudella odottaa korjaavan.

5.   Jäsenvaltiot voivat säätää, että 1 kohdassa säädetyt peruuttamismekanismista poikkeavat sopimusmääräykset ovat täytäntöönpanokelpoisia vain, jos ne perustuvat kollektiivisen sopimisen tuloksena tehtyyn sopimukseen.

23 artikla

Yhteiset säännökset

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sopimusmääräykset, joilla estetään 19, 20 ja 21 artiklan noudattaminen, ovat täytäntöönpanokelvottomia tekijöihin ja esittäviin taiteilijoihin nähden.

2.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että tämän direktiivin 18–22 artiklaa ei sovelleta direktiivin 2009/24/EY 2 artiklassa tarkoitettuihin tietokoneohjelman tekijöihin.

V OSASTO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

24 artikla

Direktiivien 96/9/EY ja 2001/29/EY muuttaminen

1.   Muutetaan direktiivi 96/9/EY seuraavasti:

| a) | korvataan 6 artiklan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | käyttö yksinomaan opetuksen tai tieteellisen tutkimuksen havainnollistamiseen, sikäli kuin lähde mainitaan ja siltä osin kuin käyttö on perusteltua tavoiteltavan ei-kaupallisen tarkoituksen vuoksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/790 (*1) säädettyjä poikkeuksia ja rajoituksia; |
| --- | --- | --- |

a)

korvataan 6 artiklan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/790, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla ja direktiivien 96/9/EY ja 2001/29/EY muuttamisesta (EUVL L 130, 17.5.2019, s. 92).”;"

| b) | korvataan 9 artiklan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | kun kyseessä on kopiointi opetuksen tai tieteellisen tutkimuksen havainnollistamiseen, sikäli kuin lähde mainitaan ja siltä osin kuin kopiointi on perusteltua tavoiteltavan ei-kaupallisen tarkoituksen vuoksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivissä (EU) 2019/790 säädettyjä poikkeuksia ja rajoituksia;”. |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 9 artiklan b alakohta seuraavasti:

”b)

2.   Muutetaan direktiivi 2001/29/EY seuraavasti:

| a) | korvataan 5 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | kun kyseessä on välitöntä tai välillistä taloudellista tai kaupallista etua tavoittelemattomien yleisölle avointen kirjastojen, oppilaitosten tai museoiden taikka välitöntä tai välillistä taloudellista tai kaupallista etua tavoittelemattomien arkistojen suorittama tarkoin määritelty kappaleen valmistaminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/790 (*2) säädettyjä poikkeuksia ja rajoituksia; |
| --- | --- | --- |

a)

korvataan 5 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

(*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/790, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla ja direktiivien 96/9/EY ja 2001/29/EY muuttamisesta (EUVL L 130, 17.5.2019, s. 92).”;"

| b) | korvataan 5 artiklan 3 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | käyttö yksinomaan opetuksen tai tieteellisen tutkimuksen havainnollistamiseen, sikäli kuin lähde ja myös tekijän nimi mainitaan, jollei tämä osoittaudu mahdottomaksi, ja siltä osin kuin käyttö on perusteltua tavoiteltavan ei-kaupallisen tarkoituksen vuoksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivissä (EU) 2019/790 säädettyjä poikkeuksia ja rajoituksia;” |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 5 artiklan 3 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

| c) | lisätään 12 artiklan 4 kohtaan alakohdat seuraavasti:






  ”e) | tarkastella direktiivin (EU) 2019/790 osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen vaikutuksia sisämarkkinoiden toimintaan ja tuoda esiin mahdolliset vaikeudet kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisessa; |
| --- | --- | --- |

c)

lisätään 12 artiklan 4 kohtaan alakohdat seuraavasti:

”e)

tarkastella direktiivin (EU) 2019/790 osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen vaikutuksia sisämarkkinoiden toimintaan ja tuoda esiin mahdolliset vaikeudet kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisessa;

| f) | helpottaa tiedonvaihtoa alan lainsäädännön ja oikeuskäytännön kehityksestä sekä jäsenvaltioiden direktiivin (EU) 2019/790 täytäntöönpanemiseksi toteuttamien toimenpiteiden käytännön soveltamisesta; |
| --- | --- |

f)

helpottaa tiedonvaihtoa alan lainsäädännön ja oikeuskäytännön kehityksestä sekä jäsenvaltioiden direktiivin (EU) 2019/790 täytäntöönpanemiseksi toteuttamien toimenpiteiden käytännön soveltamisesta;

| g) | keskustella muista direktiivin (EU) 2019/790 soveltamiseen liittyvistä kysymyksistä.” |
| --- | --- |

g)

keskustella muista direktiivin (EU) 2019/790 soveltamiseen liittyvistä kysymyksistä.”

25 artikla

Suhde muissa direktiiveissä säädettyihin poikkeuksiin ja rajoituksiin

Jäsenvaltiot voivat hyväksyä tai pitää voimassa laajempia, direktiiveissä 96/9/EY ja 2001/29/EY säädettyjen poikkeusten ja rajoitusten mukaisia säännöksiä tässä direktiivissä säädettyjen poikkeusten tai rajoitusten soveltamisalaan kuuluvia käyttötarkoituksia tai aloja varten.

26 artikla

Ajallinen soveltaminen

1.   Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin teoksiin ja muuhun suojattuun aineistoon, jotka ovat 7 päivänä kesäkuuta 2021 tai sen jälkeen tekijänoikeutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön suojaamia.

2.   Tämän direktiivin soveltaminen ei vaikuta ennen 7 päivää kesäkuuta 2021 toteutettuihin toimiin eikä ennen mainittua päivää hankittuihin oikeuksiin.

27 artikla

Siirtymäsäännös

Tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden oikeuksien lisensointia tai siirtoa koskeviin sopimuksiin sovelletaan 19 artiklassa säädettyä avoimuusvelvoitetta 7 päivästä kesäkuuta 2022.

28 artikla

Henkilötietojen suoja

Tämän direktiivin puitteissa suoritettava henkilötietojen käsittely on toteutettava direktiivin 2002/58/EY ja asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti.

29 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 7 päivänä kesäkuuta 2021. Niiden on viipymättä ilmoitettava tästä komissiolle.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

30 artikla

Uudelleentarkastelu

1.   Komissio tarkastelee tätä direktiiviä uudelleen aikaisintaan 7 päivänä kesäkuuta 2026 ja esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen tärkeimmistä havainnoista.

Komissio arvioi viimeistään 7 päivänä kesäkuuta 2024 17 artiklassa säädetyn erityisen vastuujärjestelmän vaikutusta verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajiin, joiden vuosiliikevaihto on alle 10 miljoonaa euroa ja joiden palvelut ovat olleet yleisön saatavissa unionissa alle kolmen vuoden ajan 17 artiklan 6 kohdan mukaisesti, ja tarvittaessa toteuttaa toimia arviointinsa päätelmien mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen laatimista varten tarvittavat tiedot.

31 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

32 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Strasbourgissa 17 päivänä huhtikuuta 2019.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. CIAMBA

---

(1)  
  EUVL C 125, 21.4.2017, s. 27.

1

(2)  
  EUVL C 207, 30.6.2017, s. 80.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 26. maaliskuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 15. huhtikuuta 2019.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/9/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 1996, tietokantojen oikeudellisesta suojasta (EYVL L 77, 27.3.1996, s. 20).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/31/EY, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2000, tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista (direktiivi sähköisestä kaupankäynnistä) (EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/29/EY, annettu 22 päivänä toukokuuta 2001, tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa (EYVL L 167, 22.6.2001, s. 10).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/115/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, vuokraus- ja lainausoikeuksista sekä tietyistä tekijänoikeuden lähioikeuksista henkisen omaisuuden alalla (EUVL L 376, 27.12.2006, s. 28).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/24/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta (EUVL L 111, 5.5.2009, s. 16).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/28/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, orpoteosten tietyistä sallituista käyttötarkoituksista (EUVL L 299, 27.10.2012, s. 5).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/26/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, tekijänoikeuden ja lähioikeuksien kollektiivisesta hallinnoinnista sekä usean valtion alueen kattavasta musiikkiteosten oikeuksien lisensioinnista verkkokäyttöä varten sisämarkkinoilla (EUVL L 84, 20.3.2014, s. 72).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 386/2012, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2012, teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoon liittyvien tehtävien antamisesta sisämarkkinoilla toimivalle yhdenmukaistamisvirastolle (tavaramerkit ja mallit), mukaan luettuna julkisen ja yksityisen sektorin edustajien kutsuminen koolle teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten eurooppalaisena seurantakeskuksena (EUVL L 129, 16.5.2012, s. 1).

11

(12)  Neuvoston direktiivi 93/83/ETY, annettu 27 päivänä syyskuuta 1993, tiettyjen satelliitin välityksellä tapahtuvaan yleisradiointiin ja kaapeleitse tapahtuvaan edelleen lähettämiseen sovellettavien tekijänoikeutta sekä lähioikeuksia koskevien sääntöjen yhteensovittamisesta (EYVL L 248, 6.10.1993, s. 15).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1535, annettu 9 päivänä syyskuuta 2015, teknisiä määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä (EUVL L 241, 17.9.2015, s. 1).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/1972, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä (uudelleenlaadittu) (EUVL L 321, 17.12.2018, s. 36).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2002, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 593/2008, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, sopimusvelvoitteisiin sovellettavasta laista (Rooma I) (EUVL L 177, 4.7.2008, s. 6).

17

(18)  
  EUVL C 369, 17.12.2011, s. 14.

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1564, annettu 13 päivänä syyskuuta 2017, tekijänoikeudella ja lähioikeuksilla suojattujen tiettyjen teosten ja muun aineiston tietyistä sallituista käyttötarkoituksista sokeiden, heikkonäköisten tai muulla tavoin lukemisesteisten hyväksi sekä tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa annetun direktiivin 2001/29/EY muuttamisesta (EUVL L 242, 20.9.2017, s. 6).

19

(20)  Komission suositus, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

20

---