# Eiropas Savienības C 67/2014

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2014.067.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 67 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 57. sējums2014. gada 6. marts |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2014.067.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 67

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

57. sējums2014. gada 6. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | 493. plenārā sesija 2013. gada 16. un 17. oktobrī |
| 2014/C 067/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Privātā sektora iesaiste attīstības veicināšanā pēc 2015. gada (izpētes atzinums) | 1 |
| 2014/C 067/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ilgtspējīgas pārmaiņas pārejas sabiedrībās (izpētes atzinums) | 6 |
| 2014/C 067/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss (EBHPK). Nodrošināt iespējas un atbalstu visu Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņu dalībai EBHPK (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Lietuvas pieprasījuma) | 11 |
| 2014/C 067/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Imigrantus iekļaujošāka pilsonība (pašiniciatīvas atzinums) | 16 |
| 2014/C 067/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ilgtspējīgākam patēriņam – rūpniecības preču izmantošanas laiks un patērētāju informēšana uzticamības atjaunošanas nolūkā (pašiniciatīvas atzinums) | 23 |
| 2014/C 067/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas alus ražošanas nozares izaugsmes potenciāla palielināšana (pašiniciatīvas atzinums) | 27 |
| 2014/C 067/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Nelegālā imigrācija pa jūras ceļiem Eiropas Vidusjūras reģiona valstīs (pašiniciatīvas atzinums) | 32 |
| 2014/C 067/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Svarīgāko ES importa preču nodrošināšana ar pašreizējo ES tirdzniecības politiku un citām saistītajām politikas jomām | 47 |
| 2014/C 067/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Vienotā tirgus akts – trūkstošie pasākumi (atzinuma papildinājums) | 53 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

493. plenārā sesija 2013. gada 16. un 17. oktobrī

2014/C 067/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Privātā sektora iesaiste attīstības veicināšanā pēc 2015. gada (izpētes atzinums)

1

2014/C 067/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ilgtspējīgas pārmaiņas pārejas sabiedrībās (izpētes atzinums)

6

2014/C 067/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss (EBHPK). Nodrošināt iespējas un atbalstu visu Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņu dalībai EBHPK (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Lietuvas pieprasījuma)

EBHPK

EBHPK

11

2014/C 067/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Imigrantus iekļaujošāka pilsonība (pašiniciatīvas atzinums)

16

2014/C 067/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ilgtspējīgākam patēriņam – rūpniecības preču izmantošanas laiks un patērētāju informēšana uzticamības atjaunošanas nolūkā (pašiniciatīvas atzinums)

23

2014/C 067/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas alus ražošanas nozares izaugsmes potenciāla palielināšana (pašiniciatīvas atzinums)

27

2014/C 067/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Nelegālā imigrācija pa jūras ceļiem Eiropas Vidusjūras reģiona valstīs (pašiniciatīvas atzinums)

32

2014/C 067/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Svarīgāko ES importa preču nodrošināšana ar pašreizējo ES tirdzniecības politiku un citām saistītajām politikas jomām

47

2014/C 067/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Vienotā tirgus akts – trūkstošie pasākumi (atzinuma papildinājums)

53

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA |
| | 493. plenārā sesija 2013. gada 16. un 17. oktobrī |
| 2014/C 067/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu banku noregulējuma fondu, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010COM(2013) 520 final – 2013/0253 (COD) | 58 |
| 2014/C 067/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par makroreģionu stratēģiju pievienoto vērtībuCOM(2013) 468 final | 63 |
| 2014/C 067/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomāCOM(2013) 348 final – 2013/0188 (CNS) | 68 |
| 2014/C 067/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiemCOM(2013) 462 final – 2013/0214 (COD) | 71 |
| 2014/C 067/14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu 2012. gada ziņojums par konkurences politikuCOM(2013) 257 final | 74 |
| 2014/C 067/15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par elektronisko rēķinu ieviešanu publiskā iepirkuma procedūrāsCOM(2013) 449 final – 2013/0213 (COD) | 79 |
| 2014/C 067/16 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par atsevišķiem noteikumiem, kuri valstu tiesībās reglamentē zaudējumu atlīdzināšanas prasības par dalībvalstu un Eiropas Savienības konkurences tiesību pārkāpumiemCOM(2013) 404 final – 2013/0185 (COD) un Komisijas paziņojums par kaitējuma apmēra noteikšanu zaudējumu atlīdzināšanas prasībās saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. panta pārkāpumiemC(2013) 3440 | 83 |
| 2014/C 067/17 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010COM(2013) 312 final – 2013/0164 (COD) | 88 |
| 2014/C 067/18 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par maksu, kas maksājama Eiropas Zāļu aģentūrai par farmakovigilances darbību veikšanu attiecībā uz cilvēkiem paredzētām zālēmCOM(2013) 472 final – 2013/0222 (COD) | 92 |
| 2014/C 067/19 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Pilnīgs e-iepirkums valsts pārvaldes modernizēšanai COM(2013) 453 final | 96 |
| 2014/C 067/20 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu saskaņošanu attiecībā uz spiediena iekārtām (pārstrādātā redakcija)COM(2013) 471 final – 2013/0221 (COD) | 101 |
| 2014/C 067/21 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko vairākus tiesību aktus, kuros paredzēta regulatīvās kontroles procedūras izmantošana, pielāgo Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantamCOM(2013) 451 final – 2013/0218 (COD) un par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko vairākus tādus tiesību aktus tiesiskuma jomā, kuros paredzēta regulatīvās kontroles procedūras izmantošana, pielāgo Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantamCOM(2013) 452 final – 2013/0220 (COD) | 104 |
| 2014/C 067/22 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes ieteikumam par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīsCOM(2013) 460 final – 2013/0229 (NLE) | 110 |
| 2014/C 067/23 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ciešāku sadarbību starp valstu nodarbinātības dienestiem (VND)COM(2013) 430 final – 2013/0202 (COD) | 116 |
| 2014/C 067/24 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Ekonomiskās un monetārās savienības sociālās dimensijas nostiprināšana COM(2013) 690 final | 122 |
| 2014/C 067/25 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari COM(2013) 542 final | 125 |
| 2014/C 067/26 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Energotehnoloģijas un energoinovācijas COM(2013) 253 final | 132 |
| 2014/C 067/27 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vadlīnijām Eiropas telekomunikāciju tīkliem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1336/97/EKCOM(2013) 329 final – 2011/0299 (COD) | 137 |
| 2014/C 067/28 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Zilā zona – vienota transporta telpa kuģniecībai COM(2013) 510 final | 141 |
| 2014/C 067/29 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai 2015. gada starptautiskais nolīgums par klimata pārmaiņām: starptautiskās klimata politikas veidošana laikposmam pēc 2020. gadaCOM(2013) 167 final | 145 |
| 2014/C 067/30 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Stratēģiskās vadlīnijas ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai COM(2013) 229 final | 150 |
| 2014/C 067/31 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Zaļā infrastruktūra – Eiropas dabas kapitāla pilnveide COM(2013) 249 final | 153 |
| 2014/C 067/32 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un VidusjūrāCOM(2013) 250 final – 2013/133 (COD) | 157 |
| 2014/C 067/33 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Pielāgošanās klimata pārmaiņām: ES stratēģija COM(2013) 216 final | 160 |
| 2014/C 067/34 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas attiecas uz oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību, augu reproduktīvo materiālu un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 1829/2003, (EK) Nr. 1831/2003, (EK) Nr. 1/2005, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 834/2007, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1099/2009, (EK) Nr. 1107/2009, Regulas (ES) Nr. 1151/2012 un (ES) Nr. [...]/2013 un Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK, 2008/120/EK un 2009/128/EK (Oficiālo kontroļu regula)COM(2013) 265 final – 2013/0140 (COD) un par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes Direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 2008/90/EK, Regulas (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 882/2004 un (EK) Nr. 396/2005, Direktīvu 2009/128/EK un Regulu (EK) Nr. 1107/2009, ar ko atceļ Padomes Lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EKCOM(2013) 327 final – 2013/0169 (COD) | 166 |
| 2014/C 067/35 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, paziņošanu un verifikāciju un par grozījumiem Regulā (ES) Nr. 525/2013COM(2013) 480 final – 2013/0224 (COD) | 170 |
| 2014/C 067/36 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Eiropas stratēģija mikro- un nanoelektronikas komponentu un sistēmu jomā COM(2013) 298 final | 175 |
| 2014/C 067/37 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK un Direktīvu 2008/118/EK attiecībā uz Francijas tālākajiem reģioniem un īpaši MajotuCOM(2013) 577 final – 2013/0280 (CNS) | 181 |
| 2014/C 067/38 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz Eiropas Sociālā fonda finanšu piešķīrumu konkrētām dalībvalstīmCOM(2013) 560 final – 2013/0271 (COD) | 182 |
| 2014/C 067/39 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikuma projekts Padomes regulai par pārtikas un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas. Projekts iesniegts saskaņā ar Euratom līguma 31. pantu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma saņemšanai COM(2013) 576 projekts | 183 |
| 2014/C 067/40 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai, ar ko atver autonomas Savienības tarifa kvotas dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās un paredz šo kvotu pārvaldību 2014.–2020. gadāCOM(2013) 552 final – 2013/0266 (CNS) | 184 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

493. plenārā sesija 2013. gada 16. un 17. oktobrī

2014/C 067/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu banku noregulējuma fondu, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010COM(2013) 520 final – 2013/0253 (COD)

COM(2013) 520 final – 2013/0253 (COD)

58

2014/C 067/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par makroreģionu stratēģiju pievienoto vērtībuCOM(2013) 468 final

COM(2013) 468 final

63

2014/C 067/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomāCOM(2013) 348 final – 2013/0188 (CNS)

COM(2013) 348 final – 2013/0188 (CNS)

68

2014/C 067/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiemCOM(2013) 462 final – 2013/0214 (COD)

COM(2013) 462 final – 2013/0214 (COD)

71

2014/C 067/14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu 2012. gada ziņojums par konkurences politikuCOM(2013) 257 final

COM(2013) 257 final

74

2014/C 067/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par elektronisko rēķinu ieviešanu publiskā iepirkuma procedūrāsCOM(2013) 449 final – 2013/0213 (COD)

COM(2013) 449 final – 2013/0213 (COD)

79

2014/C 067/16

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par atsevišķiem noteikumiem, kuri valstu tiesībās reglamentē zaudējumu atlīdzināšanas prasības par dalībvalstu un Eiropas Savienības konkurences tiesību pārkāpumiemCOM(2013) 404 final – 2013/0185 (COD) un Komisijas paziņojums par kaitējuma apmēra noteikšanu zaudējumu atlīdzināšanas prasībās saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. panta pārkāpumiemC(2013) 3440

COM(2013) 404 final – 2013/0185 (COD)

C(2013) 3440

83

2014/C 067/17

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010COM(2013) 312 final – 2013/0164 (COD)

Copernicus

COM(2013) 312 final – 2013/0164 (COD)

88

2014/C 067/18

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par maksu, kas maksājama Eiropas Zāļu aģentūrai par farmakovigilances darbību veikšanu attiecībā uz cilvēkiem paredzētām zālēmCOM(2013) 472 final – 2013/0222 (COD)

COM(2013) 472 final – 2013/0222 (COD)

92

2014/C 067/19

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Pilnīgs e-iepirkums valsts pārvaldes modernizēšanai COM(2013) 453 final

COM(2013) 453 final

96

2014/C 067/20

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu saskaņošanu attiecībā uz spiediena iekārtām (pārstrādātā redakcija)COM(2013) 471 final – 2013/0221 (COD)

COM(2013) 471 final – 2013/0221 (COD)

101

2014/C 067/21

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko vairākus tiesību aktus, kuros paredzēta regulatīvās kontroles procedūras izmantošana, pielāgo Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantamCOM(2013) 451 final – 2013/0218 (COD) un par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko vairākus tādus tiesību aktus tiesiskuma jomā, kuros paredzēta regulatīvās kontroles procedūras izmantošana, pielāgo Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantamCOM(2013) 452 final – 2013/0220 (COD)

COM(2013) 451 final – 2013/0218 (COD)

COM(2013) 452 final – 2013/0220 (COD)

104

2014/C 067/22

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes ieteikumam par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīsCOM(2013) 460 final – 2013/0229 (NLE)

COM(2013) 460 final – 2013/0229 (NLE)

110

2014/C 067/23

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ciešāku sadarbību starp valstu nodarbinātības dienestiem (VND)COM(2013) 430 final – 2013/0202 (COD)

COM(2013) 430 final – 2013/0202 (COD)

116

2014/C 067/24

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Ekonomiskās un monetārās savienības sociālās dimensijas nostiprināšana COM(2013) 690 final

COM(2013) 690 final

122

2014/C 067/25

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari COM(2013) 542 final

COM(2013) 542 final

125

2014/C 067/26

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Energotehnoloģijas un energoinovācijas COM(2013) 253 final

COM(2013) 253 final

132

2014/C 067/27

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vadlīnijām Eiropas telekomunikāciju tīkliem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1336/97/EKCOM(2013) 329 final – 2011/0299 (COD)

COM(2013) 329 final – 2011/0299 (COD)

137

2014/C 067/28

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Zilā zona – vienota transporta telpa kuģniecībai COM(2013) 510 final

COM(2013) 510 final

141

2014/C 067/29

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai 2015. gada starptautiskais nolīgums par klimata pārmaiņām: starptautiskās klimata politikas veidošana laikposmam pēc 2020. gadaCOM(2013) 167 final

COM(2013) 167 final

145

2014/C 067/30

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Stratēģiskās vadlīnijas ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai COM(2013) 229 final

COM(2013) 229 final

150

2014/C 067/31

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Zaļā infrastruktūra – Eiropas dabas kapitāla pilnveide COM(2013) 249 final

COM(2013) 249 final

153

2014/C 067/32

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un VidusjūrāCOM(2013) 250 final – 2013/133 (COD)

COM(2013) 250 final – 2013/133 (COD)

157

2014/C 067/33

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Pielāgošanās klimata pārmaiņām: ES stratēģija COM(2013) 216 final

COM(2013) 216 final

160

2014/C 067/34

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas attiecas uz oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību, augu reproduktīvo materiālu un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 1829/2003, (EK) Nr. 1831/2003, (EK) Nr. 1/2005, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 834/2007, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1099/2009, (EK) Nr. 1107/2009, Regulas (ES) Nr. 1151/2012 un (ES) Nr. [...]/2013 un Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK, 2008/120/EK un 2009/128/EK (Oficiālo kontroļu regula)COM(2013) 265 final – 2013/0140 (COD) un par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes Direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 2008/90/EK, Regulas (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 882/2004 un (EK) Nr. 396/2005, Direktīvu 2009/128/EK un Regulu (EK) Nr. 1107/2009, ar ko atceļ Padomes Lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EKCOM(2013) 327 final – 2013/0169 (COD)

COM(2013) 265 final – 2013/0140 (COD)

COM(2013) 327 final – 2013/0169 (COD)

166

2014/C 067/35

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, paziņošanu un verifikāciju un par grozījumiem Regulā (ES) Nr. 525/2013COM(2013) 480 final – 2013/0224 (COD)

COM(2013) 480 final – 2013/0224 (COD)

170

2014/C 067/36

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Eiropas stratēģija mikro- un nanoelektronikas komponentu un sistēmu jomā COM(2013) 298 final

COM(2013) 298 final

175

2014/C 067/37

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK un Direktīvu 2008/118/EK attiecībā uz Francijas tālākajiem reģioniem un īpaši MajotuCOM(2013) 577 final – 2013/0280 (CNS)

COM(2013) 577 final – 2013/0280 (CNS)

181

2014/C 067/38

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz Eiropas Sociālā fonda finanšu piešķīrumu konkrētām dalībvalstīmCOM(2013) 560 final – 2013/0271 (COD)

COM(2013) 560 final – 2013/0271 (COD)

182

2014/C 067/39

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikuma projekts Padomes regulai par pārtikas un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas. Projekts iesniegts saskaņā ar Euratom līguma 31. pantu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma saņemšanai COM(2013) 576 projekts

Euratom

COM(2013) 576 projekts

183

2014/C 067/40

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai, ar ko atver autonomas Savienības tarifa kvotas dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās un paredz šo kvotu pārvaldību 2014.–2020. gadāCOM(2013) 552 final – 2013/0266 (CNS)

COM(2013) 552 final – 2013/0266 (CNS)

184

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

493. plenārā sesija 2013. gada 16. un 17. oktobrī

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Privātā sektora iesaiste attīstības veicināšanā pēc 2015. gada” (izpētes atzinums)

2014/C 67/01

Ziņotājs:
  Ivan VOLEŠ

Komisāra Šefčovič2013. gada 19. aprīļa vēstulē Eiropas Komisija saskaņā ar LESD 304. pantu lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par tematu

“Privātā sektora iesaiste attīstības veicināšanā pēc 2015. gada”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 25. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar 100 balsīm par, 2 balsīm pret un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

1.1   Stiprināt privātā sektora nozīmi attīstības sadarbības jomā

| 1.1.1 | Privātajam sektoram, ja tas ievēro starptautiski atzītus attīstības sadarbības principus un ja tā radītās darba vietas atbilstoši SDO pienācīga darba nodrošināšanas programmai ir pienācīgas un kvalitatīvas, var būt svarīga nozīme cīņā pret nabadzību pasaulē, jo tas rada darba vietas, ražo preces un sniedz pakalpojumus, tajā rodas ienākumi un peļņa, turklāt ar nodokļu maksājumiem tas palīdz finansēt valsts izdevumus. |
| --- | --- |

1.1.1

Privātajam sektoram, ja tas ievēro starptautiski atzītus attīstības sadarbības principus un ja tā radītās darba vietas atbilstoši SDO pienācīga darba nodrošināšanas programmai ir pienācīgas un kvalitatīvas, var būt svarīga nozīme cīņā pret nabadzību pasaulē, jo tas rada darba vietas, ražo preces un sniedz pakalpojumus, tajā rodas ienākumi un peļņa, turklāt ar nodokļu maksājumiem tas palīdz finansēt valsts izdevumus.

| 1.1.2 | Komiteja aicina plašāk iesaistīt privāto sektoru attīstības programmas laikposmam pēc 2015. gada īstenošanā un jaunā globālā partnerībā. Privātā sektora līdzdalība tādu mērķu noteikšanā, kas virzīti uz to, lai izskaustu nabadzību, panāktu ilgtspējīgu attīstību un taisnīgu un iekļaujošu izaugsmi, kurā vienlīdz ņemta vērā kvantitāte un kvalitāte, ļaus šim sektoram uzņemties daļu atbildības minēto mērķu īstenošanā. |
| --- | --- |

1.1.2

Komiteja aicina plašāk iesaistīt privāto sektoru attīstības programmas laikposmam pēc 2015. gada īstenošanā un jaunā globālā partnerībā. Privātā sektora līdzdalība tādu mērķu noteikšanā, kas virzīti uz to, lai izskaustu nabadzību, panāktu ilgtspējīgu attīstību un taisnīgu un iekļaujošu izaugsmi, kurā vienlīdz ņemta vērā kvantitāte un kvalitāte, ļaus šim sektoram uzņemties daļu atbildības minēto mērķu īstenošanā.

| 1.1.3 | Pilsoniskās sabiedrības organizācijas norādījušas ne tikai uz priekšrocībām, bet arī risku, kas saistīts ar privātā sektora iesaisti; tāpēc palīdzību privātajam sektoram jaunattīstības valstīs vajadzētu balstīt uz šādiem principiem: pārredzamība, publiskā iepirkuma tirgus atvēršana, efektivitāte, līdzekļu lietderīga izmantošana, valsts amatpersonu atbildība pret visiem dalībniekiem, kuri ieinteresēti pieņemtās attīstības stratēģijas īstenošanā. Privātā sektora attīstībai piešķirtās oficiālās attīstības palīdzības (OAP) daļas pieaugums nedrīkstētu mazināt finanšu līdzekļu apjomu, ko OAP ietvaros piešķir trūcīgākajām jaunattīstības valstīm. |
| --- | --- |

1.1.3

Pilsoniskās sabiedrības organizācijas norādījušas ne tikai uz priekšrocībām, bet arī risku, kas saistīts ar privātā sektora iesaisti; tāpēc palīdzību privātajam sektoram jaunattīstības valstīs vajadzētu balstīt uz šādiem principiem: pārredzamība, publiskā iepirkuma tirgus atvēršana, efektivitāte, līdzekļu lietderīga izmantošana, valsts amatpersonu atbildība pret visiem dalībniekiem, kuri ieinteresēti pieņemtās attīstības stratēģijas īstenošanā. Privātā sektora attīstībai piešķirtās oficiālās attīstības palīdzības (OAP) daļas pieaugums nedrīkstētu mazināt finanšu līdzekļu apjomu, ko OAP ietvaros piešķir trūcīgākajām jaunattīstības valstīm.

1.2   Virzīt privāto sektoru uz attīstības mērķu īstenošanu

| 1.2.1 | Šā atzinuma izpratnē privātajā sektorā ir iekļauts arī sociālais sektors un to veido pašnodarbinātie, mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, lielie starptautiskie uzņēmumi, kooperatīvi un citi sociālās ekonomikas uzņēmumi, kā arī privāto uzņēmumu darbinieki, viņu arodbiedrību organizācijas un nevalstiskās organizācijas, kas iesaistījušās privātu projektu īstenošanā. Lai palīdzētu privātajam sektoram un sadarbotos ar to, ir jāņem vērā visu ieinteresēto pušu atšķirīgās iezīmes. Jaunattīstības valstīs izveidojies arī plašs neoficiāls privātais sektors, un attīstības sadarbībā būtu jāpalīdz apkarot neoficiālo nodarbinātību un jānovērš situācijas, kas to veicina. |
| --- | --- |

1.2.1

Šā atzinuma izpratnē privātajā sektorā ir iekļauts arī sociālais sektors un to veido pašnodarbinātie, mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, lielie starptautiskie uzņēmumi, kooperatīvi un citi sociālās ekonomikas uzņēmumi, kā arī privāto uzņēmumu darbinieki, viņu arodbiedrību organizācijas un nevalstiskās organizācijas, kas iesaistījušās privātu projektu īstenošanā. Lai palīdzētu privātajam sektoram un sadarbotos ar to, ir jāņem vērā visu ieinteresēto pušu atšķirīgās iezīmes. Jaunattīstības valstīs izveidojies arī plašs neoficiāls privātais sektors, un attīstības sadarbībā būtu jāpalīdz apkarot neoficiālo nodarbinātību un jānovērš situācijas, kas to veicina.

| 1.2.2 | Pilsoniskā sabiedrība aktīvi jāiesaista procesā, kura mērķis ir noteikt privātā sektora nozīmi un izstrādāt rādītājus šā sektora ieguldījumam starptautiskajā attīstības sadarbībā; to varētu panākt ES līmenī izveidojot plašu forumu, kurā piedalītos visas ieinteresētās puses. |
| --- | --- |

1.2.2

Pilsoniskā sabiedrība aktīvi jāiesaista procesā, kura mērķis ir noteikt privātā sektora nozīmi un izstrādāt rādītājus šā sektora ieguldījumam starptautiskajā attīstības sadarbībā; to varētu panākt ES līmenī izveidojot plašu forumu, kurā piedalītos visas ieinteresētās puses.

| 1.2.3 | OAP vajadzētu izmantot kā daudzkāršojošu faktoru, lai ar inovatīvu finanšu instrumentu palīdzību piesaistītu privāto kapitālu ieguldījumiem jaunattīstības valstīs. Šādai palīdzībai jāparedz skaidri noteikti mērķi, piemēram, vairāk kvalitatīvu darba vietu radīšana, produkcijas kvalitātes paaugstināšana, vadības prasmju nodošana privātajam sektoram. |
| --- | --- |

1.2.3

OAP vajadzētu izmantot kā daudzkāršojošu faktoru, lai ar inovatīvu finanšu instrumentu palīdzību piesaistītu privāto kapitālu ieguldījumiem jaunattīstības valstīs. Šādai palīdzībai jāparedz skaidri noteikti mērķi, piemēram, vairāk kvalitatīvu darba vietu radīšana, produkcijas kvalitātes paaugstināšana, vadības prasmju nodošana privātajam sektoram.

| 1.2.4 | Publiskā un privātā sektora partnerība var kļūt par nozīmīgu instrumentu attīstības stratēģiju īstenošanai, ja vien iepriekš tiek nodrošināts ieinteresēto pušu pienācīgs līdzsvars un laba saziņa. |
| --- | --- |

1.2.4

Publiskā un privātā sektora partnerība var kļūt par nozīmīgu instrumentu attīstības stratēģiju īstenošanai, ja vien iepriekš tiek nodrošināts ieinteresēto pušu pienācīgs līdzsvars un laba saziņa.

1.3   Sekmēt uzņēmējdarbībai labvēlīgas vides radīšanu

| 1.3.1 | Lai privātais sektors jaunattīstības valstīs varētu sniegt savu ieguldījumu attīstībā, ir vajadzīgi uzņēmējdarbībai labvēlīgi apstākļi, kuros tiek ievēroti vispārēji atzīti demokrātijas principi, kas veicina uzņēmumu izveidi un darbības paplašināšanu, mazina birokrātiju, nostiprina pārredzamību, ierobežo plaši izplatīto korupciju un sekmē ārvalstu un vietējo investīciju piesaisti. |
| --- | --- |

1.3.1

Lai privātais sektors jaunattīstības valstīs varētu sniegt savu ieguldījumu attīstībā, ir vajadzīgi uzņēmējdarbībai labvēlīgi apstākļi, kuros tiek ievēroti vispārēji atzīti demokrātijas principi, kas veicina uzņēmumu izveidi un darbības paplašināšanu, mazina birokrātiju, nostiprina pārredzamību, ierobežo plaši izplatīto korupciju un sekmē ārvalstu un vietējo investīciju piesaisti.

| 1.3.2 | Uzņēmumu sociālā atbildība jāsaprot kā mērķtiecīga uzņēmumu iniciatīva un uzņēmumu atbalsts ētiskai uzņēmējdarbībai. Ir jāierosina noteikta struktūra uzņēmumu sociālajai atbildībai attīstības jomā, ievērojot ESAO pamatnostādnes par starptautiskiem uzņēmumiem un citus vispārēji pieņemtus principus. |
| --- | --- |

1.3.2

Uzņēmumu sociālā atbildība jāsaprot kā mērķtiecīga uzņēmumu iniciatīva un uzņēmumu atbalsts ētiskai uzņēmējdarbībai. Ir jāierosina noteikta struktūra uzņēmumu sociālajai atbildībai attīstības jomā, ievērojot ESAO pamatnostādnes par starptautiskiem uzņēmumiem un citus vispārēji pieņemtus principus.

| 1.3.3 | Jaunu darba vietu izveidē privātajam sektoram jāievēro ekonomiskās un sociālās pamattiesības, īpaši ILO galvenās konvencijas. Jaunās darba vietas jārada atbilstīgi ILO pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmai. |
| --- | --- |

1.3.3

Jaunu darba vietu izveidē privātajam sektoram jāievēro ekonomiskās un sociālās pamattiesības, īpaši ILO galvenās konvencijas. Jaunās darba vietas jārada atbilstīgi ILO pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmai.

1.4   Stimulēt uzņēmējdarbības novatorisko potenciālu attīstības veicināšanai

| 1.4.1 | Valsts pārvaldes institucionālo spēju attīstības programmas jaunattīstības valstīs jāizstrādā ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem un ieinteresētajām nevalstiskajām organizācijām, kuras darbojas attīstības palīdzības jomā. Tām vajadzētu uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu darbības apstākļus, jo tieši šiem uzņēmumiem ir vislielākais potenciāls darba vietu radīšanā un nabadzības mazināšanā. |
| --- | --- |

1.4.1

Valsts pārvaldes institucionālo spēju attīstības programmas jaunattīstības valstīs jāizstrādā ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem un ieinteresētajām nevalstiskajām organizācijām, kuras darbojas attīstības palīdzības jomā. Tām vajadzētu uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu darbības apstākļus, jo tieši šiem uzņēmumiem ir vislielākais potenciāls darba vietu radīšanā un nabadzības mazināšanā.

| 1.4.2 | Jaunattīstības valstīs uzņēmēju organizācijām ir jāapgūst prasmes, lai palielinātu to spēju pozitīvi ietekmēt uzņēmējdarbības vidi. Minēto organizāciju spēju attīstīšana ir jāatbalsta, izmantojot aktīvu sadarbību ar partnerorganizācijām attīstītajās valstīs. Ar ES ārējās palīdzības programmām būtu jāfinansē tehniskā palīdzība, ko ES uzņēmēju organizācijas sniedz saviem partneriem jaunattīstības valstīs, un jāvairo viņu motivācija. |
| --- | --- |

1.4.2

Jaunattīstības valstīs uzņēmēju organizācijām ir jāapgūst prasmes, lai palielinātu to spēju pozitīvi ietekmēt uzņēmējdarbības vidi. Minēto organizāciju spēju attīstīšana ir jāatbalsta, izmantojot aktīvu sadarbību ar partnerorganizācijām attīstītajās valstīs. Ar ES ārējās palīdzības programmām būtu jāfinansē tehniskā palīdzība, ko ES uzņēmēju organizācijas sniedz saviem partneriem jaunattīstības valstīs, un jāvairo viņu motivācija.

| 1.4.3 | Attīstības palīdzībā vajadzētu sniegt lielāku atbalstu inovatīviem projektiem un iekļautību veicinošiem uzņēmējdarbības modeļiem, tai skaitā vajadzētu atbalstīt sabiedrību, kurā nav šķēršļu, jo tas veicinātu nabadzības izskaušanu tādās iedzīvotāju riska grupās kā cilvēki ar invaliditāti, sievietes, gados veci cilvēki. |
| --- | --- |

1.4.3

Attīstības palīdzībā vajadzētu sniegt lielāku atbalstu inovatīviem projektiem un iekļautību veicinošiem uzņēmējdarbības modeļiem, tai skaitā vajadzētu atbalstīt sabiedrību, kurā nav šķēršļu, jo tas veicinātu nabadzības izskaušanu tādās iedzīvotāju riska grupās kā cilvēki ar invaliditāti, sievietes, gados veci cilvēki.

| 1.4.4 | Ir jāatbalsta privātā sektora sadarbība ar nevalstiskajām organizācijām, piemēram, ar brīvprātīgo palīdzību nododot vietējiem uzņēmumiem zinātību vadības, tehnoloģiju un citās jomās. Plaši un regulāri jāpopularizē veiksmīgi īstenotie novatoriskie uzņēmējdarbības projekti. |
| --- | --- |

1.4.4

Ir jāatbalsta privātā sektora sadarbība ar nevalstiskajām organizācijām, piemēram, ar brīvprātīgo palīdzību nododot vietējiem uzņēmumiem zinātību vadības, tehnoloģiju un citās jomās. Plaši un regulāri jāpopularizē veiksmīgi īstenotie novatoriskie uzņēmējdarbības projekti.

| 1.4.5 | Lai attīstītu privāto sektoru, ir vajadzīgs plašāks atbalsts apmācībai un zinātības ieguvei pamattehnoloģiju jomā, īpaši mazkvalificētiem darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

1.4.5

Lai attīstītu privāto sektoru, ir vajadzīgs plašāks atbalsts apmācībai un zinātības ieguvei pamattehnoloģiju jomā, īpaši mazkvalificētiem darba ņēmējiem.

| 1.4.6 | Komiteja iesaka paplašināt programmu “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, iekļaujot tās darbības jomā ieinteresētās personas no jaunattīstības valstīm, vai izveidot jaunu programmu ar līdzīgiem mērķiem un piešķirt tai vajadzīgos finanšu līdzekļus. |
| --- | --- |

1.4.6

Komiteja iesaka paplašināt programmu “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, iekļaujot tās darbības jomā ieinteresētās personas no jaunattīstības valstīm, vai izveidot jaunu programmu ar līdzīgiem mērķiem un piešķirt tai vajadzīgos finanšu līdzekļus.

| 1.4.7 | Īpaša uzmanība jāpievērš ieguves rūpniecībai un izejvielu nozarei, kurās stingri jāievēro vides aizsardzības prasības, darba ņēmēju sociālie apstākļi un attiecīgās valsts ekonomikas ilgtspējīga attīstība. |
| --- | --- |

1.4.7

Īpaša uzmanība jāpievērš ieguves rūpniecībai un izejvielu nozarei, kurās stingri jāievēro vides aizsardzības prasības, darba ņēmēju sociālie apstākļi un attiecīgās valsts ekonomikas ilgtspējīga attīstība.

| 1.4.8 | Tā kā jaunattīstības valstīs bieži vien trūkst mazo un vidējo uzņēmumu attīstības stratēģijas, attīstības sadarbībā būtu aktīvāk jācenšas šo trūkumu novērst. Eiropā mazo un vidējo uzņēmumu atbalsta jomā uzkrātā pieredze būtu mērķtiecīgi un piemērotā veidā jānodod jaunattīstības valstīm. |
| --- | --- |

1.4.8

Tā kā jaunattīstības valstīs bieži vien trūkst mazo un vidējo uzņēmumu attīstības stratēģijas, attīstības sadarbībā būtu aktīvāk jācenšas šo trūkumu novērst. Eiropā mazo un vidējo uzņēmumu atbalsta jomā uzkrātā pieredze būtu mērķtiecīgi un piemērotā veidā jānodod jaunattīstības valstīm.

2.   Atzinuma kopsavilkums

| 2.1 | Eiropas komisārs Šefčovič nosūtīja EESK priekšsēdētājam vēstuli, kurā informē, ka Komisija gatavo priekšlikumus par privātā sektora efektīvāku iesaistīšanu globālā partnerībā attīstības posmam pēc 2015. gada, un šajā saistībā lūdz Komiteju sagatavot izpētes atzinumu par privātā sektora nozīmi, lai minētajā laika posmā sekmētu virzību uz gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu attīstību, par ko pašlaik notiek debates ANO. |
| --- | --- |

2.1

Eiropas komisārs Šefčovič nosūtīja EESK priekšsēdētājam vēstuli, kurā informē, ka Komisija gatavo priekšlikumus par privātā sektora efektīvāku iesaistīšanu globālā partnerībā attīstības posmam pēc 2015. gada, un šajā saistībā lūdz Komiteju sagatavot izpētes atzinumu par privātā sektora nozīmi, lai minētajā laika posmā sekmētu virzību uz gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu attīstību, par ko pašlaik notiek debates ANO.

| 2.2 | Atzinumā REX/372 (1) par Komisijas paziņojumu “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem — nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšana pasaulē” EESK sniedza vairākus ieteikumus pilsoniskās sabiedrības iesaistei, lai izstrādātu, īstenotu un uzraudzītu ilgtspējīgas attīstības mērķus laikposmam pēc 2015. gada pasaules mērogā. |
| --- | --- |

2.2

Atzinumā REX/372 (1) par Komisijas paziņojumu “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem — nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšana pasaulē” EESK sniedza vairākus ieteikumus pilsoniskās sabiedrības iesaistei, lai izstrādātu, īstenotu un uzraudzītu ilgtspējīgas attīstības mērķus laikposmam pēc 2015. gada pasaules mērogā.

| 2.3 | Ilgus gadus un ļoti rūpīgi Komiteja ir gatavojusi atzinumus (2) par attīstības sadarbību un ārējo sadarbību un guvusi bagātīgu pieredzi un konkrētas zināšanas, pateicoties pašiniciatīvai jautājumos par ĀKK valstīm, Euromed, Austrumu partnerību, starptautiskajām tirdzniecības sarunām un citām ar attīstību saistītām jomām. Komiteja šo pieredzi lietderīgi izmantojusi šā atzinuma sagatavošanā. |
| --- | --- |

2.3

Ilgus gadus un ļoti rūpīgi Komiteja ir gatavojusi atzinumus (2) par attīstības sadarbību un ārējo sadarbību un guvusi bagātīgu pieredzi un konkrētas zināšanas, pateicoties pašiniciatīvai jautājumos par ĀKK valstīm, Euromed, Austrumu partnerību, starptautiskajām tirdzniecības sarunām un citām ar attīstību saistītām jomām. Komiteja šo pieredzi lietderīgi izmantojusi šā atzinuma sagatavošanā.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1 | Privātajam sektoram, ja tas ievēro starptautiski atzītus attīstības sadarbības principus, var būt svarīga nozīme cīņā ar nabadzību pasaulē, jo tajā tiek radītas darba vietas, ražotas preces un sniegti pakalpojumi, gūti ienākumi un peļņa, kā arī ar nodokļu maksājumiem sniegts ieguldījums valsts izdevumu segšanā. Oficiālā attīstības palīdzība arī pēc 2015. gada būs svarīgs attīstības katalizators, bet ar to vien nepietiks, lai izskaustu nabadzību (3). |
| --- | --- |

3.1

Privātajam sektoram, ja tas ievēro starptautiski atzītus attīstības sadarbības principus, var būt svarīga nozīme cīņā ar nabadzību pasaulē, jo tajā tiek radītas darba vietas, ražotas preces un sniegti pakalpojumi, gūti ienākumi un peļņa, kā arī ar nodokļu maksājumiem sniegts ieguldījums valsts izdevumu segšanā. Oficiālā attīstības palīdzība arī pēc 2015. gada būs svarīgs attīstības katalizators, bet ar to vien nepietiks, lai izskaustu nabadzību (3).

| 3.2 | Tūkstošgades attīstības mērķiem nabadzības izskaušanas jomā pietrūka skaidrāku norādījumu par to, kā šos mērķus sasniegt, tiem pietrūka arī savstarpējās saiknes un tajos nebija ņemta vērā privātā sektora nozīme attīstības jomā (4). Attīstības sadarbības īstenošanā laikposmā pēc 2015. gada daudz ciešāk jāiesaista privātais sektors, jo tas ir stratēģisks partneris un ilgtspējīgas izaugsmes virzītājspēks attiecībā uz visiem trim pīlāriem – ekonomikas, sociālo un vides pīlāru, uz kuriem balstīta ilgtspējīga izaugsme un kuru pamatā ir ne tikai kvantitatīvi, bet arī kvalitātes rādītāji. |
| --- | --- |

3.2

Tūkstošgades attīstības mērķiem nabadzības izskaušanas jomā pietrūka skaidrāku norādījumu par to, kā šos mērķus sasniegt, tiem pietrūka arī savstarpējās saiknes un tajos nebija ņemta vērā privātā sektora nozīme attīstības jomā (4). Attīstības sadarbības īstenošanā laikposmā pēc 2015. gada daudz ciešāk jāiesaista privātais sektors, jo tas ir stratēģisks partneris un ilgtspējīgas izaugsmes virzītājspēks attiecībā uz visiem trim pīlāriem – ekonomikas, sociālo un vides pīlāru, uz kuriem balstīta ilgtspējīga izaugsme un kuru pamatā ir ne tikai kvantitatīvi, bet arī kvalitātes rādītāji.

| 3.3 | Pilsoniskās sabiedrības organizācijas (5) norāda gan uz priekšrocībām, gan risku, kas saistīts ar privātā sektora līdzdalību attīstības sadarbībā. Lai šo risku novērstu, attīstībai paredzētos līdzekļus piešķirot privātajam sektoram, jāievēro šādi principi: pārredzamība, efektivitāte, lietderīga līdzekļu izmantošana, brīva piekļuve publiskajam iepirkumam un valsts amatpersonu atbildība attiecībā uz visiem dalībniekiem, kuri ieinteresēti pieņemtās attīstības stratēģijas īstenošanā. |
| --- | --- |

3.3

Pilsoniskās sabiedrības organizācijas (5) norāda gan uz priekšrocībām, gan risku, kas saistīts ar privātā sektora līdzdalību attīstības sadarbībā. Lai šo risku novērstu, attīstībai paredzētos līdzekļus piešķirot privātajam sektoram, jāievēro šādi principi: pārredzamība, efektivitāte, lietderīga līdzekļu izmantošana, brīva piekļuve publiskajam iepirkumam un valsts amatpersonu atbildība attiecībā uz visiem dalībniekiem, kuri ieinteresēti pieņemtās attīstības stratēģijas īstenošanā.

| 3.4 | Privāto sektoru veido pašnodarbinātie, mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, lielie starptautiskie uzņēmumi, kooperatīvi un citi sociālās ekonomikas uzņēmumi, kā arī finanšu iestādes. Plašākā nozīmē tas ietver privāto uzņēmumu darbiniekus, viņu arodbiedrību organizācijas, nevalstiskās organizācijas, kas iesaistījušās privātu projektu īstenošanā. Līdzās privātajiem uzņēmumiem, kas darbojas legāli, jaunattīstības valstīs izveidojies plašs neoficiālais privātais sektors. Piešķirot līdzekļus attīstības palīdzībai, jāņem vērā šo privāto struktūru atšķirības un to darbības ietekme attīstības jomā atkarībā no uzņēmuma lieluma, darbības jomas un attiecīgās valsts attīstības līmeņa (mazāk attīstīta valsts, vidēji attīstīta valsts, jaunattīstības vai neaizsargāta valsts). |
| --- | --- |

3.4

Privāto sektoru veido pašnodarbinātie, mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, lielie starptautiskie uzņēmumi, kooperatīvi un citi sociālās ekonomikas uzņēmumi, kā arī finanšu iestādes. Plašākā nozīmē tas ietver privāto uzņēmumu darbiniekus, viņu arodbiedrību organizācijas, nevalstiskās organizācijas, kas iesaistījušās privātu projektu īstenošanā. Līdzās privātajiem uzņēmumiem, kas darbojas legāli, jaunattīstības valstīs izveidojies plašs neoficiālais privātais sektors. Piešķirot līdzekļus attīstības palīdzībai, jāņem vērā šo privāto struktūru atšķirības un to darbības ietekme attīstības jomā atkarībā no uzņēmuma lieluma, darbības jomas un attiecīgās valsts attīstības līmeņa (mazāk attīstīta valsts, vidēji attīstīta valsts, jaunattīstības vai neaizsargāta valsts).

| 3.5 | Privātajam sektoram kopā ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem būtu jāiesaistās darbā, lai noteiktu konkrētās valsts vajadzības attīstības jomā, un jāpiedalās jaunu ilgtspējīgas attīstības mērķu noteikšanā laikposmam pēc 2015. gada, lai tas uzņemtos savu daļu atbildības minēto mērķu īstenošanā. Šiem mērķiem jābūt saskaņotiem ar Tūkstošgades attīstības mērķiem, tiem jābūt konkrētiem un novērtējamiem, un tie jāattiecina uz tādām jomam kā ūdens, lauksaimniecība, pārtikas nodrošinājums, enerģētika, transporta infrastruktūra, izglītība, veselība, digitālā ekonomika, dzimumu līdztiesība un sociālā vienlīdzība. |
| --- | --- |

3.5

Privātajam sektoram kopā ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem būtu jāiesaistās darbā, lai noteiktu konkrētās valsts vajadzības attīstības jomā, un jāpiedalās jaunu ilgtspējīgas attīstības mērķu noteikšanā laikposmam pēc 2015. gada, lai tas uzņemtos savu daļu atbildības minēto mērķu īstenošanā. Šiem mērķiem jābūt saskaņotiem ar Tūkstošgades attīstības mērķiem, tiem jābūt konkrētiem un novērtējamiem, un tie jāattiecina uz tādām jomam kā ūdens, lauksaimniecība, pārtikas nodrošinājums, enerģētika, transporta infrastruktūra, izglītība, veselība, digitālā ekonomika, dzimumu līdztiesība un sociālā vienlīdzība.

| 3.6 | Jāatzīst, ka privātais sektors ir viens no pamatelementiem, lai veidotu jaunu globālu partnerību attīstības jomā. Būtu vēlams izveidot forumu, kurā iesaistīti Eiropas uzņēmēju un darba devēju pārstāvji un kas būtu atvērts arī citām ieinteresētajām pusēm, to skaitā pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, lai apspriestu ar ES un finanšu iestāžu pārstāvjiem jautājumu par privātā sektora līdzdalību starptautiskajā attīstības sadarbībā. |
| --- | --- |

3.6

Jāatzīst, ka privātais sektors ir viens no pamatelementiem, lai veidotu jaunu globālu partnerību attīstības jomā. Būtu vēlams izveidot forumu, kurā iesaistīti Eiropas uzņēmēju un darba devēju pārstāvji un kas būtu atvērts arī citām ieinteresētajām pusēm, to skaitā pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, lai apspriestu ar ES un finanšu iestāžu pārstāvjiem jautājumu par privātā sektora līdzdalību starptautiskajā attīstības sadarbībā.

| 3.7 | Līdzekļu devējās valstīs privātais sektors piedalās attīstības sadarbībā gan kā OAP finansētu pakalpojumu sniedzējs un iekārtu piegādātājs, gan kā tiešais attīstības palīdzības sniedzējs filantropisku apsvērumu dēļ vai kā dalībnieks kopīgos projektos ar publisko sektoru un ar nevalstiskajām organizācijām, gan kā ieguldītājs projektos, kuri ne tikai palīdz uzņēmumiem, bet arī būtiski veicina attīstību. Prioritārs atbalsts vajadzīgs projektiem, kas orientēti uz inovāciju un kuros paredzēts veidot inovācijas spēju, konsultāciju dienestus, uzņēmumu inkubatorus un klasterus līdzekļu saņēmējās valstīs. Ar attīstības projektiem saistītam publiskajam iepirkumam jābūt pārredzamam un atklātam. |
| --- | --- |

3.7

Līdzekļu devējās valstīs privātais sektors piedalās attīstības sadarbībā gan kā OAP finansētu pakalpojumu sniedzējs un iekārtu piegādātājs, gan kā tiešais attīstības palīdzības sniedzējs filantropisku apsvērumu dēļ vai kā dalībnieks kopīgos projektos ar publisko sektoru un ar nevalstiskajām organizācijām, gan kā ieguldītājs projektos, kuri ne tikai palīdz uzņēmumiem, bet arī būtiski veicina attīstību. Prioritārs atbalsts vajadzīgs projektiem, kas orientēti uz inovāciju un kuros paredzēts veidot inovācijas spēju, konsultāciju dienestus, uzņēmumu inkubatorus un klasterus līdzekļu saņēmējās valstīs. Ar attīstības projektiem saistītam publiskajam iepirkumam jābūt pārredzamam un atklātam.

| 3.8 | Privātā sektora ieguldījumā attīstības veicināšanai vajadzētu paredzēt arī atbalstu sabiedrībai, kurā nav šķēršļu, jo tas sekmētu nabadzības izskaušanu tādās iedzīvotāju riska grupās kā cilvēki ar invaliditāti, sievietes, gados veci cilvēki vai personas, kas guvušas pagaidu traumas. Šajā nolūkā Eiropas sociālo partneru 2010. gada martā noslēgtais pamatnolīgums par iekļaujošu darba tirgu var būt par piemēru, lai šo prasību iekļautu turpmākajā attīstības shēmā. |
| --- | --- |

3.8

Privātā sektora ieguldījumā attīstības veicināšanai vajadzētu paredzēt arī atbalstu sabiedrībai, kurā nav šķēršļu, jo tas sekmētu nabadzības izskaušanu tādās iedzīvotāju riska grupās kā cilvēki ar invaliditāti, sievietes, gados veci cilvēki vai personas, kas guvušas pagaidu traumas. Šajā nolūkā Eiropas sociālo partneru 2010. gada martā noslēgtais pamatnolīgums par iekļaujošu darba tirgu var būt par piemēru, lai šo prasību iekļautu turpmākajā attīstības shēmā.

| 3.9 | Jaunattīstības valstīs privātajam sektoram vajadzīgs regulārs atbalsts, lai tas īstenotu savu lomu attīstības jomā. Tāpēc pieaug līdzekļu apjoms, ko OAP ietvaros piešķir privātā sektora atbalstam. Taču privātā sektora attīstībai piešķirtās OAP daļas pieaugums nedrīkstētu mazināt finanšu līdzekļu apjomu, ko OAP ietvaros piešķir trūcīgākajām valstīm, jo bez šīs palīdzības tās nevarēs atrisināt neatliekamās problēmas. |
| --- | --- |

3.9

Jaunattīstības valstīs privātajam sektoram vajadzīgs regulārs atbalsts, lai tas īstenotu savu lomu attīstības jomā. Tāpēc pieaug līdzekļu apjoms, ko OAP ietvaros piešķir privātā sektora atbalstam. Taču privātā sektora attīstībai piešķirtās OAP daļas pieaugums nedrīkstētu mazināt finanšu līdzekļu apjomu, ko OAP ietvaros piešķir trūcīgākajām valstīm, jo bez šīs palīdzības tās nevarēs atrisināt neatliekamās problēmas.

| 3.10 | Lielo starptautisko uzņēmumu privātie ieguldījumi attīstību veicinošos projektos dod iespēju iesaistīt šo projektu īstenošanā esošos un jaunos mazos un vidējos vietējos uzņēmumus, kuri, pateicoties sadarbībai ar attīstīto valstu partneriem, iegūst tehniskās prasmes un var izmantot atbilstīgas progresīvās tehnoloģijas. Starptautiskajiem uzņēmumiem būtu jāievēro ANO, ESAO un citu starptautisko organizāciju noteiktie un atzītie principi (6). |
| --- | --- |

3.10

Lielo starptautisko uzņēmumu privātie ieguldījumi attīstību veicinošos projektos dod iespēju iesaistīt šo projektu īstenošanā esošos un jaunos mazos un vidējos vietējos uzņēmumus, kuri, pateicoties sadarbībai ar attīstīto valstu partneriem, iegūst tehniskās prasmes un var izmantot atbilstīgas progresīvās tehnoloģijas. Starptautiskajiem uzņēmumiem būtu jāievēro ANO, ESAO un citu starptautisko organizāciju noteiktie un atzītie principi (6).

| 3.11 | Mazie un vidējie uzņēmumi jaunattīstības valstīs, tāpat kā visur citur pasaulē, ir galvenais attīstības potenciāls, kura izvēršanu vajadzētu sekmēt ar mikrokredītiem un attīstību finansējošo ES un starptautisko iestāžu subsidētiem aizdevumiem. Turklāt būtisks ieguldījumu avots ir emigrantu ietaupījumu un citu finanšu līdzekļu pārvedumi, tāpēc ir svarīgi ar stimulējošiem pasākumiem censties tos virzīt uz attiecīgās valsts vajadzībām attīstības jomā. |
| --- | --- |

3.11

Mazie un vidējie uzņēmumi jaunattīstības valstīs, tāpat kā visur citur pasaulē, ir galvenais attīstības potenciāls, kura izvēršanu vajadzētu sekmēt ar mikrokredītiem un attīstību finansējošo ES un starptautisko iestāžu subsidētiem aizdevumiem. Turklāt būtisks ieguldījumu avots ir emigrantu ietaupījumu un citu finanšu līdzekļu pārvedumi, tāpēc ir svarīgi ar stimulējošiem pasākumiem censties tos virzīt uz attiecīgās valsts vajadzībām attīstības jomā.

| 3.12 | Komiteja atzinīgi vērtē idejas, ko Komisija izklāstījusi paziņojumā “Panākt visaptverošu un integrētu pieeju nabadzības izskaušanas un ilgtspējīgas attīstības finansēšanā laikposmam pēc 2015. gada” (7) un aicina iesaistīt privāto sektoru un organizētu pilsonisko sabiedrību ierosinātajās debatēs par integrētu pieeju finansēšanā. |
| --- | --- |

3.12

Komiteja atzinīgi vērtē idejas, ko Komisija izklāstījusi paziņojumā “Panākt visaptverošu un integrētu pieeju nabadzības izskaušanas un ilgtspējīgas attīstības finansēšanā laikposmam pēc 2015. gada” (7) un aicina iesaistīt privāto sektoru un organizētu pilsonisko sabiedrību ierosinātajās debatēs par integrētu pieeju finansēšanā.

| 3.13 | OAP jāizmanto par daudzkāršojošu faktoru, lai piesaistītu privāto kapitālu ieguldījumiem jaunattīstības valstīs. Šim mērķim būtu jāizmanto inovatīvi instrumenti, piemēram, līdzekļu “kombinēšana” (blending), dažādi garantijas mehānismi un pazeminātas procentu likmes. Aprēķinot OAP apmēru, vajadzētu ņemt vērā valsts garantijas ieguldījumiem jaunattīstības valstīs. Šāda palīdzība privātajam kapitālam ir jāpapildina ar skaidri noteiktiem nosacījumiem un rādītājiem, kuros ņemta vērā attīstības ilgtspēja, vides aizsardzība, zaļā ekonomika, darba vietu radīšana, produkcijas kvalitātes paaugstināšana, vadības prasmju nodošana privātajam sektoram u.c. |
| --- | --- |

3.13

OAP jāizmanto par daudzkāršojošu faktoru, lai piesaistītu privāto kapitālu ieguldījumiem jaunattīstības valstīs. Šim mērķim būtu jāizmanto inovatīvi instrumenti, piemēram, līdzekļu “kombinēšana” (blending), dažādi garantijas mehānismi un pazeminātas procentu likmes. Aprēķinot OAP apmēru, vajadzētu ņemt vērā valsts garantijas ieguldījumiem jaunattīstības valstīs. Šāda palīdzība privātajam kapitālam ir jāpapildina ar skaidri noteiktiem nosacījumiem un rādītājiem, kuros ņemta vērā attīstības ilgtspēja, vides aizsardzība, zaļā ekonomika, darba vietu radīšana, produkcijas kvalitātes paaugstināšana, vadības prasmju nodošana privātajam sektoram u.c.

| 3.14 | Ieguldījumi vairāk jāorientē uz pakalpojumu nozares nostiprināšanu, t.i., banku sektoru, apdrošināšanu, telekomunikāciju pakalpojumiem, transportu un citiem uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumiem, bez kuriem nevar stabili attīstīties rūpniecība un lauksaimniecība. Šajā nolūkā valstij jāraugās, lai tiktu ievēroti konkurences apstākļi, un jānodrošina atbilstīga ieguldījumu aizsardzība. |
| --- | --- |

3.14

Ieguldījumi vairāk jāorientē uz pakalpojumu nozares nostiprināšanu, t.i., banku sektoru, apdrošināšanu, telekomunikāciju pakalpojumiem, transportu un citiem uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumiem, bez kuriem nevar stabili attīstīties rūpniecība un lauksaimniecība. Šajā nolūkā valstij jāraugās, lai tiktu ievēroti konkurences apstākļi, un jānodrošina atbilstīga ieguldījumu aizsardzība.

| 3.15 | Publiskā un privātā sektora partnerība var kļūt par nozīmīgu instrumentu attīstības stratēģiju īstenošanai, jo tajā apvienots publisko fondu subsīdiju mehānisms un privātās ieguldījumu iniciatīvas, lai tādējādi nodrošinātu tiešo attīstības palīdzības saņēmēju vajadzības. Pārredzama informācija un atklāta saziņa ar ieinteresētajām pusēm ir nosacījums, lai veiksmīgi īstenotu partnerības projektus. |
| --- | --- |

3.15

Publiskā un privātā sektora partnerība var kļūt par nozīmīgu instrumentu attīstības stratēģiju īstenošanai, jo tajā apvienots publisko fondu subsīdiju mehānisms un privātās ieguldījumu iniciatīvas, lai tādējādi nodrošinātu tiešo attīstības palīdzības saņēmēju vajadzības. Pārredzama informācija un atklāta saziņa ar ieinteresētajām pusēm ir nosacījums, lai veiksmīgi īstenotu partnerības projektus.

4.   Sekmēt uzņēmējdarbībai labvēlīgas vides radīšanu

| 4.1 | Palīdzību saņemošajās jaunattīstības valstīs ir jānodrošina vairāki pamatnosacījumi, lai privātais sektors varētu pastāvēt un veiksmīgi darboties, un īstenot savu lomu attīstības jomā. Tāpēc attīstības sadarbība vairāk jāorientē uz uzņēmējdarbības vides nepārtrauktu uzlabošanu, jo tas sekmēs uzņēmumu izveidi un darbības paplašināšanu, mazinās birokrātiju, nostiprinās pārredzamību un ierobežos plaši izplatīto korupciju. Tiesiskuma stiprināšana stimulē ārvalstu un vietējos ieguldītājus un veicina vietējās ekonomikas dažādošanu. |
| --- | --- |

4.1

Palīdzību saņemošajās jaunattīstības valstīs ir jānodrošina vairāki pamatnosacījumi, lai privātais sektors varētu pastāvēt un veiksmīgi darboties, un īstenot savu lomu attīstības jomā. Tāpēc attīstības sadarbība vairāk jāorientē uz uzņēmējdarbības vides nepārtrauktu uzlabošanu, jo tas sekmēs uzņēmumu izveidi un darbības paplašināšanu, mazinās birokrātiju, nostiprinās pārredzamību un ierobežos plaši izplatīto korupciju. Tiesiskuma stiprināšana stimulē ārvalstu un vietējos ieguldītājus un veicina vietējās ekonomikas dažādošanu.

| 4.2 | Stabilas uzņēmējdarbības vides izveides pamatā jābūt tirgus mehānismiem, ekonomisko konkurenci ieskaitot, efektīviem finanšu tirgiem, tiesu neatkarībai, spēkā esošo likumu, īpaši tirdzniecības jomā, vispārējai piemērošanai, starptautiskās tirdzniecības noteikumu un intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanai. Jāievēro arī vietējās kultūras tradīcijas, ja vien tās netraucē ekonomiskajai konkurencei un nerada korupciju un neproduktīvu līdzekļu pārdali. |
| --- | --- |

4.2

Stabilas uzņēmējdarbības vides izveides pamatā jābūt tirgus mehānismiem, ekonomisko konkurenci ieskaitot, efektīviem finanšu tirgiem, tiesu neatkarībai, spēkā esošo likumu, īpaši tirdzniecības jomā, vispārējai piemērošanai, starptautiskās tirdzniecības noteikumu un intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanai. Jāievēro arī vietējās kultūras tradīcijas, ja vien tās netraucē ekonomiskajai konkurencei un nerada korupciju un neproduktīvu līdzekļu pārdali.

| 4.3 | Attīstības sadarbības jomā uzņēmumu sociālā atbildība jāsaprot kā mērķtiecīga uzņēmumu iniciatīva un uzņēmumu atbalsts ētiskai uzņēmējdarbībai. No visā pasaulē atzīto principu pamatsistēmas (8) uzņēmumiem pašiem jāizvēlas tie nosacījumi, kas atbilst viņu saimnieciskajai darbībai. Šādas sistēmas noteikšana garantēs godīgu konkurenci ar citiem nozares uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.3

Attīstības sadarbības jomā uzņēmumu sociālā atbildība jāsaprot kā mērķtiecīga uzņēmumu iniciatīva un uzņēmumu atbalsts ētiskai uzņēmējdarbībai. No visā pasaulē atzīto principu pamatsistēmas (8) uzņēmumiem pašiem jāizvēlas tie nosacījumi, kas atbilst viņu saimnieciskajai darbībai. Šādas sistēmas noteikšana garantēs godīgu konkurenci ar citiem nozares uzņēmumiem.

| 4.4 | Tā kā privātajā sektorā tiek radītas darba vietas, tas var sekmēt nabadzības izskaušanu; taču vienlaikus privātajam sektoram jāievēro ekonomiskās un sociālās pamattiesības. Tāpat stingri jāievēro ILO galvenās konvencijas (biedrošanās brīvība, koplīgumi, aizliegums izmantot piespiedu darbu un bērnu darbu, nediskriminācija nodarbinātības jomā). |
| --- | --- |

4.4

Tā kā privātajā sektorā tiek radītas darba vietas, tas var sekmēt nabadzības izskaušanu; taču vienlaikus privātajam sektoram jāievēro ekonomiskās un sociālās pamattiesības. Tāpat stingri jāievēro ILO galvenās konvencijas (biedrošanās brīvība, koplīgumi, aizliegums izmantot piespiedu darbu un bērnu darbu, nediskriminācija nodarbinātības jomā).

| 4.5 | Jaunizveidotajām darba vietām jāatbilst ILO pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmai, kurā noteikts, ka darba ņēmējs brīvi izvēlas darba vietu, viņam ir nodrošināta sociālā aizsardzība, darba devējs ievēro darba ņēmēju pamattiesības, un ka jāveido sociālais dialogs. Ir svarīgi, lai visi ieguldītāji, jo īpaši tie, kas izmanto oficiālo attīstības palīdzību, savu projektu īstenošanā stingri ievērotu minētos principus un lai viņi saviem partneriem būtu pozitīvs piemērs. |
| --- | --- |

4.5

Jaunizveidotajām darba vietām jāatbilst ILO pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmai, kurā noteikts, ka darba ņēmējs brīvi izvēlas darba vietu, viņam ir nodrošināta sociālā aizsardzība, darba devējs ievēro darba ņēmēju pamattiesības, un ka jāveido sociālais dialogs. Ir svarīgi, lai visi ieguldītāji, jo īpaši tie, kas izmanto oficiālo attīstības palīdzību, savu projektu īstenošanā stingri ievērotu minētos principus un lai viņi saviem partneriem būtu pozitīvs piemērs.

| 4.6 | Ar jaunattīstības valstu valsts pārvaldes institucionālo spēju attīstīšanas programmām būtu jāstiprina tiesiskuma principi, jāuzlabo uzņēmējdarbības vide un jāpalielina vietējo uzņēmumu absorbcijas spēja. Šīs programmas jāizstrādā ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem un attiecīgajām nevalstiskajām organizācijām. |
| --- | --- |

4.6

Ar jaunattīstības valstu valsts pārvaldes institucionālo spēju attīstīšanas programmām būtu jāstiprina tiesiskuma principi, jāuzlabo uzņēmējdarbības vide un jāpalielina vietējo uzņēmumu absorbcijas spēja. Šīs programmas jāizstrādā ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem un attiecīgajām nevalstiskajām organizācijām.

5.   Kā attīstības veicināšanā efektīvāk iesaistīt privāto sektoru

| 5.1 | Līdzekļu devēju valstu uzņēmēju organizācijas, piemēram, tirdzniecības kameras, profesionālās apvienības un grupas, darba devēju federācijas un sociālās ekonomikas organizācijas būtu aktīvi jāiesaista palīdzības programmās, kas paredzētas privātā sektora atbalstam jaunattīstības valstīs, turklāt visos projekta īstenošanas posmos. Šajā nolūkā ir jāizstrādā programma, kas sniegtu atbalstu vietējām mazo un vidējo uzņēmumu pārstāvības organizācijām un ļautu tām gūt pieredzi tādās jomās kā tirgvedība, iekļaušanās piegādes ķēdēs, sertificēšana, loģistika u.c. |
| --- | --- |

5.1

Līdzekļu devēju valstu uzņēmēju organizācijas, piemēram, tirdzniecības kameras, profesionālās apvienības un grupas, darba devēju federācijas un sociālās ekonomikas organizācijas būtu aktīvi jāiesaista palīdzības programmās, kas paredzētas privātā sektora atbalstam jaunattīstības valstīs, turklāt visos projekta īstenošanas posmos. Šajā nolūkā ir jāizstrādā programma, kas sniegtu atbalstu vietējām mazo un vidējo uzņēmumu pārstāvības organizācijām un ļautu tām gūt pieredzi tādās jomās kā tirgvedība, iekļaušanās piegādes ķēdēs, sertificēšana, loģistika u.c.

| 5.2 | Jaunattīstības valstīs uzņēmēju organizācijām ir jāapgūst prasmes, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, stiprinātu šo organizāciju demokrātisku vadību, piesaistītu jaunus biedrus un aktīvi sazinātos ar tiem. Jāatbalsta minēto organizāciju spēju attīstīšana, izmantojot arī līdzīgu ES valstu partnerorganizāciju iesaisti. Ar ES ārējās palīdzības programmām būtu jāfinansē arī tehniskā palīdzība, ko ES uzņēmēju organizācijas sniedz saviem partneriem. |
| --- | --- |

5.2

Jaunattīstības valstīs uzņēmēju organizācijām ir jāapgūst prasmes, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, stiprinātu šo organizāciju demokrātisku vadību, piesaistītu jaunus biedrus un aktīvi sazinātos ar tiem. Jāatbalsta minēto organizāciju spēju attīstīšana, izmantojot arī līdzīgu ES valstu partnerorganizāciju iesaisti. Ar ES ārējās palīdzības programmām būtu jāfinansē arī tehniskā palīdzība, ko ES uzņēmēju organizācijas sniedz saviem partneriem.

| 5.3 | Privātā sektora attīstības vajadzībām jāparedz arī uzņēmēju apmācības moduļi, tostarp ar prakses iespējām kādā no attīstītajām valstīm. Komiteja iesaka apsvērt iespēju paplašināt programmu “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, iekļaujot tās darbības jomā ieinteresētās personas no jaunattīstības valstīm, vai izstrādāt jaunu programmu ar līdzīgiem mērķiem un piešķirt tai vajadzīgos finanšu līdzekļus. |
| --- | --- |

5.3

Privātā sektora attīstības vajadzībām jāparedz arī uzņēmēju apmācības moduļi, tostarp ar prakses iespējām kādā no attīstītajām valstīm. Komiteja iesaka apsvērt iespēju paplašināt programmu “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, iekļaujot tās darbības jomā ieinteresētās personas no jaunattīstības valstīm, vai izstrādāt jaunu programmu ar līdzīgiem mērķiem un piešķirt tai vajadzīgos finanšu līdzekļus.

| 5.4 | Ir vajadzīgs plašāks atbalsts apmācībai un zināšanu apguvei pamattehnoloģiju jomā, īpaši mazkvalificētiem darba ņēmējiem. Profesionālās apmācības programmu trūkums vērojams jau sen, jo līdzekļu devējas valstis stipendijas piešķir galvenokārt augstskolu studijām. Taču rūpniecībā un citās nozarēs privātajam sektoram ir vajadzīgas profesionālās pamatprasmes, kuras apgūst tradicionālas apmācības ceļā, kā arī zināmas darba iemaņas, kas nepieciešamas, ja darba ņēmēju nodarbina ārvalstu investors vai kopuzņēmums. |
| --- | --- |

5.4

Ir vajadzīgs plašāks atbalsts apmācībai un zināšanu apguvei pamattehnoloģiju jomā, īpaši mazkvalificētiem darba ņēmējiem. Profesionālās apmācības programmu trūkums vērojams jau sen, jo līdzekļu devējas valstis stipendijas piešķir galvenokārt augstskolu studijām. Taču rūpniecībā un citās nozarēs privātajam sektoram ir vajadzīgas profesionālās pamatprasmes, kuras apgūst tradicionālas apmācības ceļā, kā arī zināmas darba iemaņas, kas nepieciešamas, ja darba ņēmēju nodarbina ārvalstu investors vai kopuzņēmums.

| 5.5 | Attīstības palīdzībā vajadzētu sniegt lielāku atbalstu novatoriskiem projektiem un jauniem uzņēmējdarbības modeļiem, kas veicina integrāciju un nodrošina plašas privātā sektora un nevalstisko organizāciju sadarbības iespējas. Kā piemēru var minēt brīvprātīgo ekspertu norīkošanu, kuri palīdz uzņēmējdarbības attīstībai jaunattīstības valstīs (9). Attīstības jomā veiksmīgi īstenotu inovatīvu uzņēmējdarbības projektu plašāka popularizēšana sekmētu dalībvalstu savstarpējo pieredzes apmaiņu. |
| --- | --- |

5.5

Attīstības palīdzībā vajadzētu sniegt lielāku atbalstu novatoriskiem projektiem un jauniem uzņēmējdarbības modeļiem, kas veicina integrāciju un nodrošina plašas privātā sektora un nevalstisko organizāciju sadarbības iespējas. Kā piemēru var minēt brīvprātīgo ekspertu norīkošanu, kuri palīdz uzņēmējdarbības attīstībai jaunattīstības valstīs (9). Attīstības jomā veiksmīgi īstenotu inovatīvu uzņēmējdarbības projektu plašāka popularizēšana sekmētu dalībvalstu savstarpējo pieredzes apmaiņu.

| 5.6 | Īpaša uzmanība jāpievērš ieguves rūpniecībai un izejvielu nozarei. Ieguldījumu projektos jāņem vērā tādi problēmjautājumi kā vides aizsardzība, darba ņēmēju sociālie apstākļi un attīstības ilgtspēja. Valsts un vietējo pašvaldību dienestiem līdzekļu saņēmējā valstī jānosaka katrai darbības nozarei pielāgoti noteikumi un jānodrošina šo noteikumu ievērošana, īpaši attiecībā uz nodokļu maksājumu saistību izpildi. Palīdzība varētu sekmēt sistēmiskas pieejas izstrādi, vienlaikus nosakot optimālus noteikumus, kas ierobežo administratīvā sloga nepamatotu palielināšanos un korupcijas izplatīšanos. |
| --- | --- |

5.6

Īpaša uzmanība jāpievērš ieguves rūpniecībai un izejvielu nozarei. Ieguldījumu projektos jāņem vērā tādi problēmjautājumi kā vides aizsardzība, darba ņēmēju sociālie apstākļi un attīstības ilgtspēja. Valsts un vietējo pašvaldību dienestiem līdzekļu saņēmējā valstī jānosaka katrai darbības nozarei pielāgoti noteikumi un jānodrošina šo noteikumu ievērošana, īpaši attiecībā uz nodokļu maksājumu saistību izpildi. Palīdzība varētu sekmēt sistēmiskas pieejas izstrādi, vienlaikus nosakot optimālus noteikumus, kas ierobežo administratīvā sloga nepamatotu palielināšanos un korupcijas izplatīšanos.

| 5.7 | Ar attīstības palīdzību vajadzētu atbalstīt ilgtspējīgu lauksaimniecību un vietējos pārstrādes uzņēmumus, lai uzlabotu pārtikas produktu un izejvielu pārstrādi. Jāveicina lauksaimnieku un mazo ražotāju, kas pārstrādā lauksaimniecības produkciju, apvienību izveide un jāiekļauj tās piegādes ķēdēs. |
| --- | --- |

5.7

Ar attīstības palīdzību vajadzētu atbalstīt ilgtspējīgu lauksaimniecību un vietējos pārstrādes uzņēmumus, lai uzlabotu pārtikas produktu un izejvielu pārstrādi. Jāveicina lauksaimnieku un mazo ražotāju, kas pārstrādā lauksaimniecības produkciju, apvienību izveide un jāiekļauj tās piegādes ķēdēs.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  EESK atzinums “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem — nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšana pasaulē”,
  OV C 271, 19.9.2013., 144.–150. lpp.

1

“Cilvēka cienīgu dzīvi visiem — nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšana pasaulē”,

(2)  Skatīt, piemēram, EESK atzinumus par šādiem tematiem: “ES un Āfrikas stratēģija” (2009), OV C 77, 31.3.2009, 148.–156. lpp, “Tirdzniecība un pārtikas nodrošinājums” (2010) OV C 255, 22.9.2010., 1.–9. lpp., “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko piemēro vispārējo tarifa preferenču sistēmu” (2012) OV C 43, 15.2.2012., 82.–88. lpp., “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: Pārmaiņu programma / Turpmākā pieeja saistībā ar ES budžeta atbalstu trešām valstīm” (2012) OV C 229, 31.7.2012., 133.–139. lpp., “Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība ES attīstības politikā” (2012) OV C 181, 21.6.2012., 28.–34. lpp., “Sociālā aizsardzība Eiropas Savienības attīstības sadarbības kontekstā” (2013) OV vēl nav publicēts.

2

(3)  Tikai dažas attīstītās valstis ir sasniegušas vai pārsniegušas noteikto mērķi piešķirt OAP 0,7 % no iekšzemes kopprodukta.

3

(4)  Skatīt ESAO Ekonomikas un rūpniecības konsultatīvās komitejas dokumentu “Preliminary Perspectives for the Post-2015 Development Agenda” (Sākotnējās perspektīvas attīstības programmai laikposmam pēc 2015. gada), 2013. gada februāris.

4

Preliminary Perspectives for the Post-2015 Development Agenda

(5)  Starptautiskā arodbiedrību konfederācija: http://www.ituc-csi.org, CONCORD: http://www.concordeurope.org, Līdzekļu devēju komiteja uzņēmējdarbības veicināšanai: http://www.enterprise-development.org/page/french.

5

CONCORD

(6)  ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipi, ESAO pamatnostādnes par starptautiskiem uzņēmumiem, Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīva, ESAO uzticamības pārbaudes pamatnostādnes par tādu izrakteņu atbildīgām piegādes ķēdēm, kuri iegūti konfliktu skartās un augsta riska teritorijās.

6

(7)  COM(2013) 531 final, 2011. gada 16 jūlijs.

7

(8)  Piemēram, ISO 26000 standarts, ANO ierosme par sešiem principiem atbildīgu ieguldījumu veicināšanai.

8

(9)  Skatīt, piemēram, sabiedriskas nozīmes apvienību Ex-Change: http://www.ex-change.be.

9

Ex-Change

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/6

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ilgtspējīgas pārmaiņas pārejas sabiedrībās” (izpētes atzinums)

2014/C 67/02

Ziņotājs: ANDRIS GOBIŅŠ

Lietuvas prezidentūra saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 304. pantu 2013. gada 15. aprīlī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Ilgtspējīgas pārmaiņas pārejas sabiedrībās”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2013. gada 25. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar 70 balsīm par, 1 balsi pret un 6 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

Pastāvīgas ir tikai pārmaiņas. (Heraklīts)

1.   Ieteikumi

| 1.1 | ES, tās dalībvalstis un pilsoniskā sabiedrība ir neticami bagāts pārejas pieredzes avots. Šo pieredzi var un vajadzētu izmantot labāk, lai ar pārmaiņu palīdzību sasniegtu stabilitāti Eiropā, tās kaimiņvalstīs un visā pasaulē. |
| --- | --- |

1.1

ES, tās dalībvalstis un pilsoniskā sabiedrība ir neticami bagāts pārejas pieredzes avots. Šo pieredzi var un vajadzētu izmantot labāk, lai ar pārmaiņu palīdzību sasniegtu stabilitāti Eiropā, tās kaimiņvalstīs un visā pasaulē.

| 1.2 | ES uzņemas vadošo lomu pašreiz notiekošajās ANO debatēs par attīstības programmu pēc 2015. gada, un, pamatojoties uz solidaritāti un saskaņotu politiku, tai ir jāatbalsta konkrēti pasākumi. Ir jāņem vērā gan šis, gan iepriekšējie EESK atzinumi, kas attiecas uz aplūkojamo tematu (1). |
| --- | --- |

1.2

ES uzņemas vadošo lomu pašreiz notiekošajās ANO debatēs par attīstības programmu pēc 2015. gada, un, pamatojoties uz solidaritāti un saskaņotu politiku, tai ir jāatbalsta konkrēti pasākumi. Ir jāņem vērā gan šis, gan iepriekšējie EESK atzinumi, kas attiecas uz aplūkojamo tematu (1).

| 1.3 | ES gūtā pārejas pieredze ir jāizmanto praksē. Eiropas Savienībai ir skaidrāk jāsistematizē šīs pieredzes pozitīvie un negatīvie aspekti, pieejamie atbalsta instrumenti un dati par procesu dalībniekiem. Jāizstrādā rīcības plāns par pārejas procesā gūtās pieredzes izmantošanu plānošanā. Praksē nekavējoties jāizmanto Eiropas Pārejas datu apkopojums un citi ierosinājumi, kas iekļauti ES jaunākajos dokumentos. |
| --- | --- |

1.3

ES gūtā pārejas pieredze ir jāizmanto praksē. Eiropas Savienībai ir skaidrāk jāsistematizē šīs pieredzes pozitīvie un negatīvie aspekti, pieejamie atbalsta instrumenti un dati par procesu dalībniekiem. Jāizstrādā rīcības plāns par pārejas procesā gūtās pieredzes izmantošanu plānošanā. Praksē nekavējoties jāizmanto Eiropas Pārejas datu apkopojums un citi ierosinājumi, kas iekļauti ES jaunākajos dokumentos.

| 1.4 | ES ārpolitikai jākļūst stingrākai, vairāk orientētai uz līdzdalību, atvērtākai, efektīvākai un saskaņotākai. Politika jāorientē uz to, lai sekmētu cilvēktiesības, pamatbrīvības (tostarp biedrošanās brīvību un miermīlīgas pulcēšanās brīvību), tiesiskumu un palīdzētu izveidot rosinošu un demokrātisku vidi, kas indivīdiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām rada apstākļus un dod iespēju iesaistīties politikas veidošanā un tās īstenošanas uzraudzībā. Ir vajadzīga ilgtermiņa pieeja. |
| --- | --- |

1.4

ES ārpolitikai jākļūst stingrākai, vairāk orientētai uz līdzdalību, atvērtākai, efektīvākai un saskaņotākai. Politika jāorientē uz to, lai sekmētu cilvēktiesības, pamatbrīvības (tostarp biedrošanās brīvību un miermīlīgas pulcēšanās brīvību), tiesiskumu un palīdzētu izveidot rosinošu un demokrātisku vidi, kas indivīdiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām rada apstākļus un dod iespēju iesaistīties politikas veidošanā un tās īstenošanas uzraudzībā. Ir vajadzīga ilgtermiņa pieeja.

| 1.5 | Nozīmīga loma jāuzņemas ES un tās partnervalstu pilsoniskajai un politiskajai sabiedrībai. Partnerības līgumus, atbalsta programmas un subsīdijas atbilstoši ES partnerības principam nevajadzētu apstiprināt bez strukturēta dialoga ar pilsonisko sabiedrību, īpaši ar organizētu pilsonisko sabiedrību. Sevišķa uzmanība būtu jāpievērš dialogam ar dažādajām sociālajām grupām partnervalstīs, tostarp mazākumtautībām un attālāko reģionu iedzīvotājiem, un minēto grupu iekļaušanai. |
| --- | --- |

1.5

Nozīmīga loma jāuzņemas ES un tās partnervalstu pilsoniskajai un politiskajai sabiedrībai. Partnerības līgumus, atbalsta programmas un subsīdijas atbilstoši ES partnerības principam nevajadzētu apstiprināt bez strukturēta dialoga ar pilsonisko sabiedrību, īpaši ar organizētu pilsonisko sabiedrību. Sevišķa uzmanība būtu jāpievērš dialogam ar dažādajām sociālajām grupām partnervalstīs, tostarp mazākumtautībām un attālāko reģionu iedzīvotājiem, un minēto grupu iekļaušanai.

| 1.6 | Diskriminējošu administratīvo normu vai citu noteikumu dēļ patlaban daudzi iespējamie ilgtspējīgas attīstības veicinātāji nevar saņemt ES atbalstu. Lai tie procesu dalībnieki, kuriem pašreiz ir zemāks novērtējums, būtu līdzvērtīgā stāvoklī, ir vajadzīga pozitīva diskriminācija (kas nepieļauj nekādas manipulēšanas iespējas) un prasība, ka attīstības projektos jāiesaista partneri, kam ir nesen gūta pārejas pieredze. Galvenajai ir jābūt projektu kvalitātei un rezultātiem. |
| --- | --- |

1.6

Diskriminējošu administratīvo normu vai citu noteikumu dēļ patlaban daudzi iespējamie ilgtspējīgas attīstības veicinātāji nevar saņemt ES atbalstu. Lai tie procesu dalībnieki, kuriem pašreiz ir zemāks novērtējums, būtu līdzvērtīgā stāvoklī, ir vajadzīga pozitīva diskriminācija (kas nepieļauj nekādas manipulēšanas iespējas) un prasība, ka attīstības projektos jāiesaista partneri, kam ir nesen gūta pārejas pieredze. Galvenajai ir jābūt projektu kvalitātei un rezultātiem.

| 1.7 | Ir jāveido jauni sadarbības mehānismi un jāpaplašina jau izveidotie (sk. 3.3.4., 3.3.6., 3.3.7. un 3.3.8. punktu), piemēram, globālās Twinning, Taiex, Erasmus+ programmas, jauna pieredzes apmaiņas platforma utt. |
| --- | --- |

1.7

Ir jāveido jauni sadarbības mehānismi un jāpaplašina jau izveidotie (sk. 3.3.4., 3.3.6., 3.3.7. un 3.3.8. punktu), piemēram, globālās Twinning, Taiex, Erasmus+ programmas, jauna pieredzes apmaiņas platforma utt.

| 1.8 | Atbalsts nebūtu piešķirams dalībniekiem, kas saistīti ar autoritāriem režīmiem un/vai nedemokrātisku praksi (piemēram, GoNGO, t. s. Yellow Unions utt.). |
| --- | --- |

1.8

Atbalsts nebūtu piešķirams dalībniekiem, kas saistīti ar autoritāriem režīmiem un/vai nedemokrātisku praksi (piemēram, GoNGO, t. s. Yellow Unions utt.).

| 1.9 | Plašiem sabiedrības slāņiem partnervalstīs jāsaņem visaptverošs atbalsts. |
| --- | --- |

1.9

Plašiem sabiedrības slāņiem partnervalstīs jāsaņem visaptverošs atbalsts.

| 1.10 | Demokrātiskas pārmaiņas, ilgtspējīga attīstība, iekļaujoša ekonomikas izaugsme un stabils tirgus līdz ar labklājības un nodarbinātības līmeņa paaugstināšanos vislabāk sasniedzams, ja tā pamatā ir laba pārvaldība un stingra, uz tiesībām balstīta pieeja. Prakse liecina, ka labākā panākumu garantija ir spēcīga pilsoniskā sabiedrība — īpaši tad, ja tā ir organizēta. |
| --- | --- |

1.10

Demokrātiskas pārmaiņas, ilgtspējīga attīstība, iekļaujoša ekonomikas izaugsme un stabils tirgus līdz ar labklājības un nodarbinātības līmeņa paaugstināšanos vislabāk sasniedzams, ja tā pamatā ir laba pārvaldība un stingra, uz tiesībām balstīta pieeja. Prakse liecina, ka labākā panākumu garantija ir spēcīga pilsoniskā sabiedrība — īpaši tad, ja tā ir organizēta.

2.   Vispārīgais konteksts

| 2.1 | EESK atbalsta plašu ilgtspējīgas attīstības traktējumu. Kā norādījusi ES Padome, tajā ietverti tādi aspekti kā “demokrātiskā pārvaldība, cilvēktiesības un tiesiskums, ekonomikas un sociālā labklājība, kā arī miers un stabilitāte” (2). |
| --- | --- |

2.1

EESK atbalsta plašu ilgtspējīgas attīstības traktējumu. Kā norādījusi ES Padome, tajā ietverti tādi aspekti kā “demokrātiskā pārvaldība, cilvēktiesības un tiesiskums, ekonomikas un sociālā labklājība, kā arī miers un stabilitāte” (2).

| 2.2 | Pāreju var īsumā definēt kā stabilizāciju, atbalstu demokrātijai, iestāžu izveidi un veiktspējas stiprināšanu, labākās prakses apmaiņu un reformu konsolidēšanu, lai izmaiņas padarītu ilgtspējīgas. Tās pamatā ir iedzīvotāju, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, valdību un citu iesaistīto pušu solidaritāte un rīcība. |
| --- | --- |

2.2

Pāreju var īsumā definēt kā stabilizāciju, atbalstu demokrātijai, iestāžu izveidi un veiktspējas stiprināšanu, labākās prakses apmaiņu un reformu konsolidēšanu, lai izmaiņas padarītu ilgtspējīgas. Tās pamatā ir iedzīvotāju, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, valdību un citu iesaistīto pušu solidaritāte un rīcība.

| 2.3 | Vairāki jautājumi par sadarbību ar pārejas sabiedrībām jau ir bijuši EESK darba kārtībā (3). Šā atzinuma mērķis ir iet tālāk par esošajiem avotiem un atspoguļot arī ES Padomes prezidentvalsts Lietuvas īpašās intereses un Eiropas pilsoniskās sabiedrības vispārējās intereses (atzinums ir arī ieguldījums Austrumu partnerības samitā, kas 2013. gada novembrī notiks Viļņā, kā arī Eiropas Attīstības dienās). |
| --- | --- |

2.3

Vairāki jautājumi par sadarbību ar pārejas sabiedrībām jau ir bijuši EESK darba kārtībā (3). Šā atzinuma mērķis ir iet tālāk par esošajiem avotiem un atspoguļot arī ES Padomes prezidentvalsts Lietuvas īpašās intereses un Eiropas pilsoniskās sabiedrības vispārējās intereses (atzinums ir arī ieguldījums Austrumu partnerības samitā, kas 2013. gada novembrī notiks Viļņā, kā arī Eiropas Attīstības dienās).

| 2.4 | Vēl viens iemesls atjaunināt pašreizējo politiku ir nesenās norises ES partnervalstīs. EESK joprojām bažījas par jauno tendenču ilgtspēju vairākās ES austrumu kaimiņvalstīs, EuroMed valstīs un citās partnervalstīs. Vairākas pozitīvas pārmaiņas ir vērojamas Rietumbalkānu reģionā (jāatzīmē Horvātijas pievienošanās lielā nozīme). |
| --- | --- |

2.4

Vēl viens iemesls atjaunināt pašreizējo politiku ir nesenās norises ES partnervalstīs. EESK joprojām bažījas par jauno tendenču ilgtspēju vairākās ES austrumu kaimiņvalstīs, EuroMed valstīs un citās partnervalstīs. Vairākas pozitīvas pārmaiņas ir vērojamas Rietumbalkānu reģionā (jāatzīmē Horvātijas pievienošanās lielā nozīme).

3.   Labākas ES iespējas dalīties pieredzē

Ilgtspējīgas attīstības un demokrātisku pārmaiņu galvenais virzītājspēks var būt iekšējā motivācija un pieprasījums, kas balstās uz skaidru ES “atvērto durvju” politiku attiecībā uz visām valstīm Eiropā un citām privilēģijām attiecībā uz valstīm un sabiedrībām ārpus Eiropas.

3.1   Labāka ES pārejas politiku koordinācija

| 3.1.1 | Lai rosinātu ilgtspējīgas pārmaiņas, dažādās ES politikas, programmas un pasākumi, kas vērsti uz vieniem un tiem pašiem reģioniem vai politikas jomām, ir labāk jākoordinē, tādējādi veidojot sinerģiju un saglabājot konsekvenci. ES ārējās darbības jauda vēl jāizvērš līdz tādai stadijai, kad Eiropas kopējās vērtības un mērķus iespējams efektīvi atbalstīt visas Eiropas mērogā (4). |
| --- | --- |

3.1.1

Lai rosinātu ilgtspējīgas pārmaiņas, dažādās ES politikas, programmas un pasākumi, kas vērsti uz vieniem un tiem pašiem reģioniem vai politikas jomām, ir labāk jākoordinē, tādējādi veidojot sinerģiju un saglabājot konsekvenci. ES ārējās darbības jauda vēl jāizvērš līdz tādai stadijai, kad Eiropas kopējās vērtības un mērķus iespējams efektīvi atbalstīt visas Eiropas mērogā (4).

| 3.1.2 | Jānodrošina un rūpīgāk jāuzrauga attīstības politikas saskaņotība. Attīstības politikas saskaņošanas pienākumam, kas noteikts ar Lisabonas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantā, jābūt politikas veidošanas un ar ārējo darbību saistīto instrumentu regulējuma īstenošanas pamatā, tāpēc visās ES politikās, programmās un pasākumos tas viennozīmīgi jāievēro. Ir jāizvērtē pilnīgi visu jauno ES iniciatīvu konsekvence. Visās programmās (arī to novērtēšanā un budžeta plānošanā) būtu jāatspoguļo ES starptautiskās saistības un pienākumi attiecībā uz cilvēktiesībām un attīstību (ieskaitot ANO kopējo izpratni par tādu pieeju attīstībai, kuras pamatā ir cilvēktiesības), un šīs programmas būtu jākoncentrē uz visatstumtākajiem un neaizsargātākajiem. Turklāt ir svarīgi uzraudzīt, vai pārejas un ES integrācijas procesā pozitīva attīstība vienā politikas jomā nerada negatīvas sekas citās jomās. |
| --- | --- |

3.1.2

Jānodrošina un rūpīgāk jāuzrauga attīstības politikas saskaņotība. Attīstības politikas saskaņošanas pienākumam, kas noteikts ar Lisabonas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantā, jābūt politikas veidošanas un ar ārējo darbību saistīto instrumentu regulējuma īstenošanas pamatā, tāpēc visās ES politikās, programmās un pasākumos tas viennozīmīgi jāievēro. Ir jāizvērtē pilnīgi visu jauno ES iniciatīvu konsekvence. Visās programmās (arī to novērtēšanā un budžeta plānošanā) būtu jāatspoguļo ES starptautiskās saistības un pienākumi attiecībā uz cilvēktiesībām un attīstību (ieskaitot ANO kopējo izpratni par tādu pieeju attīstībai, kuras pamatā ir cilvēktiesības), un šīs programmas būtu jākoncentrē uz visatstumtākajiem un neaizsargātākajiem. Turklāt ir svarīgi uzraudzīt, vai pārejas un ES integrācijas procesā pozitīva attīstība vienā politikas jomā nerada negatīvas sekas citās jomās.

| 3.1.3 | Vajadzīga kopīga platforma, kas nodrošinātu saprotamu un ērti lietojamu pārskatu par ES vai tās dalībvalstu pārvaldītajiem instrumentiem (piem., subsīdijām, iepirkuma konkursiem, programmām utt.), kam ir tieša vai netieša ārēja ietekme. Šajā ziņā varētu būt dažas paralēles/sadarbība ar portālu “Tava Eiropa”. Ir jātiecas uz to, lai tiktu ietverta informācija arī mazākām organizācijām (tostarp apakšreģionālām struktūrām). Vēl viena mērķgrupa ir ES dalībvalstu un pārejas sabiedrību iestādes. Platforma būtu jāatbalsta ar informatīvu izdevumu vai, piemēram, paziņojumiem vietnē Twitter. |
| --- | --- |

3.1.3

Vajadzīga kopīga platforma, kas nodrošinātu saprotamu un ērti lietojamu pārskatu par ES vai tās dalībvalstu pārvaldītajiem instrumentiem (piem., subsīdijām, iepirkuma konkursiem, programmām utt.), kam ir tieša vai netieša ārēja ietekme. Šajā ziņā varētu būt dažas paralēles/sadarbība ar portālu “Tava Eiropa”. Ir jātiecas uz to, lai tiktu ietverta informācija arī mazākām organizācijām (tostarp apakšreģionālām struktūrām). Vēl viena mērķgrupa ir ES dalībvalstu un pārejas sabiedrību iestādes. Platforma būtu jāatbalsta ar informatīvu izdevumu vai, piemēram, paziņojumiem vietnē Twitter.

| 3.1.4 | Eiropas Savienībai būtu jācenšas apvienot, koordinēt un veidot sinerģiju starp pasākumiem, ko ES un tās dalībvalstis veic partnervalstīs, un nevajadzētu pieļaut pārmērīgu iekšējo konkurenci. Dalībvalstis varētu apsvērt iespēju savstarpēji sadalīt atbildības jomas, izstrādājot dažādu veidu ārējo sadarbību (pārejas koordinatorus, tulkošanas centrus, juridiskās palīdzības centrus, izglītības iestādes utt.) savā teritorijā vai partnervalstīs. |
| --- | --- |

3.1.4

Eiropas Savienībai būtu jācenšas apvienot, koordinēt un veidot sinerģiju starp pasākumiem, ko ES un tās dalībvalstis veic partnervalstīs, un nevajadzētu pieļaut pārmērīgu iekšējo konkurenci. Dalībvalstis varētu apsvērt iespēju savstarpēji sadalīt atbildības jomas, izstrādājot dažādu veidu ārējo sadarbību (pārejas koordinatorus, tulkošanas centrus, juridiskās palīdzības centrus, izglītības iestādes utt.) savā teritorijā vai partnervalstīs.

3.2   Visu ieinteresēto personu iesaiste — pārmaiņu ilgtspējas priekšnosacījums

| 3.2.1 | Lai nodrošinātu kopīgu līdzatbildību par attīstību un sadarbību, ES ārējās darbības mehānismiem jābūt iespējami iekļaujošiem, pārredzamiem un balstītiem uz līdzdalību. Patlaban ir vērojami zināmi trūkumi. Būtu jāapsver iespējas izmantot pilsoniskās sabiedrības un publisko iestāžu partnerības principu kā priekšnosacījumu, piemēram, subsīdiju saņemšanai. |
| --- | --- |

3.2.1

Lai nodrošinātu kopīgu līdzatbildību par attīstību un sadarbību, ES ārējās darbības mehānismiem jābūt iespējami iekļaujošiem, pārredzamiem un balstītiem uz līdzdalību. Patlaban ir vērojami zināmi trūkumi. Būtu jāapsver iespējas izmantot pilsoniskās sabiedrības un publisko iestāžu partnerības principu kā priekšnosacījumu, piemēram, subsīdiju saņemšanai.

| 3.2.2 | Lai nodrošinātu ilgtermiņa apņemšanos veikt reformas, nepieciešama pilsoniskās un politiskās sabiedrības pārstāvju cieša un, vēlams, strukturēta iesaistīšanās. Skatīt arī 1.5. punktu. Visu attīstības un sadarbības pasākumu plānošanā un īstenošanā jāpiedalās pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp sociālajiem partneriem gan no ES, gan no partnervalstīm. Jānostiprina esošās partnerības un jāveicina jaunu partnerību veidošana. |
| --- | --- |

3.2.2

Lai nodrošinātu ilgtermiņa apņemšanos veikt reformas, nepieciešama pilsoniskās un politiskās sabiedrības pārstāvju cieša un, vēlams, strukturēta iesaistīšanās. Skatīt arī 1.5. punktu. Visu attīstības un sadarbības pasākumu plānošanā un īstenošanā jāpiedalās pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp sociālajiem partneriem gan no ES, gan no partnervalstīm. Jānostiprina esošās partnerības un jāveicina jaunu partnerību veidošana.

| 3.2.3 | EESK ir gatava dot savu ieguldījumu, un tās partneri visā pasaulē — tāpat kā regulārie forumi — varētu būt vērtīgs resurss. |
| --- | --- |

3.2.3

EESK ir gatava dot savu ieguldījumu, un tās partneri visā pasaulē — tāpat kā regulārie forumi — varētu būt vērtīgs resurss.

| 3.2.4 | Eiropas Savienībai ir jāpieliek lielākas pūles, lai pilnveidotu gan ES, gan partnervalstu procesu dalībnieku veiktspēju. Tas panākams gan ar finansiālu atbalstu, gan ar pieredzes apmaiņu, gan ar izglītības/apmācības nodrošināšanu un citiem instrumentiem vai programmām. |
| --- | --- |

3.2.4

Eiropas Savienībai ir jāpieliek lielākas pūles, lai pilnveidotu gan ES, gan partnervalstu procesu dalībnieku veiktspēju. Tas panākams gan ar finansiālu atbalstu, gan ar pieredzes apmaiņu, gan ar izglītības/apmācības nodrošināšanu un citiem instrumentiem vai programmām.

| 3.2.5 | Gan ES, gan partnervalstīs būtu jānodrošina līdzdalības iespēju vienlīdzība dažādiem valdības struktūru un nevalstisko organizāciju dalībniekiem. Būtu jāizskauž jebkāda pastāvīga tieša vai netieša diskriminācija, arī pārāk ierobežojošas atbilstības prasības, prasības par projektu apjomu un tehniskajiem aspektiem, diskriminējoši administratīvie noteikumi, tostarp atlīdzības un/vai nodokļu atšķirības ekspertiem, kas strādā pie viena un tā paša projekta, prasības par līdzfinansējumu (problēmas ar ieguldījumiem natūrā), valstu lobēšanas prakse ar kaitīgām sekām utt. (5) Skatīt 1.6. punktu. |
| --- | --- |

3.2.5

Gan ES, gan partnervalstīs būtu jānodrošina līdzdalības iespēju vienlīdzība dažādiem valdības struktūru un nevalstisko organizāciju dalībniekiem. Būtu jāizskauž jebkāda pastāvīga tieša vai netieša diskriminācija, arī pārāk ierobežojošas atbilstības prasības, prasības par projektu apjomu un tehniskajiem aspektiem, diskriminējoši administratīvie noteikumi, tostarp atlīdzības un/vai nodokļu atšķirības ekspertiem, kas strādā pie viena un tā paša projekta, prasības par līdzfinansējumu (problēmas ar ieguldījumiem natūrā), valstu lobēšanas prakse ar kaitīgām sekām utt. (5) Skatīt 1.6. punktu.

| 3.2.6 | Dialoga un līdzdalības veicināšanai būtu plašāk jāizmanto un jāpopularizē 21. gadsimta tehnoloģiskās iespējas, piemēram, e-pārvaldība. Varētu izstrādāt īpašu programmu Democracy Assistance 2.0. |
| --- | --- |

3.2.6

Dialoga un līdzdalības veicināšanai būtu plašāk jāizmanto un jāpopularizē 21. gadsimta tehnoloģiskās iespējas, piemēram, e-pārvaldība. Varētu izstrādāt īpašu programmu Democracy Assistance 2.0.

3.3   Papildu ierosinājumi attiecībā uz ES programmām un pasākumiem

| 3.3.1 | ES sniegtā un ar ES saistītā finansējuma un atbalsta iespēju pašreizējā sistēma bieži tiek kritizēta kā nevajadzīgi sarežģīta. EESK atzinīgi vērtē paziņotos plānus — no 2014. gada vienkāršot un racionalizēt ES ārējās politikas finansēšanas instrumentus, tostarp Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu, kā arī apvienot līdzekļus. |
| --- | --- |

3.3.1

ES sniegtā un ar ES saistītā finansējuma un atbalsta iespēju pašreizējā sistēma bieži tiek kritizēta kā nevajadzīgi sarežģīta. EESK atzinīgi vērtē paziņotos plānus — no 2014. gada vienkāršot un racionalizēt ES ārējās politikas finansēšanas instrumentus, tostarp Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu, kā arī apvienot līdzekļus.

| 3.3.2 | Uzmanības centrā jābūt kvalitātei. Īpaša kompetence pārejas jautājumos, kā arī spēja izprast partnervalsts vajadzības un pielāgoties tām, būtu objektīvi jānovērtē, un tā būtu vērtējama augstāk nekā iepriekšēja pieredze ES projektu īstenošanā. |
| --- | --- |

3.3.2

Uzmanības centrā jābūt kvalitātei. Īpaša kompetence pārejas jautājumos, kā arī spēja izprast partnervalsts vajadzības un pielāgoties tām, būtu objektīvi jānovērtē, un tā būtu vērtējama augstāk nekā iepriekšēja pieredze ES projektu īstenošanā.

| 3.3.3 | Izstrādājot ES ārējās politikas jomas (tostarp attīstības politiku), ir plašāk jāizmanto ES uzkrātā pārejas pieredze (6). Visi panākumi un gūtā mācība ir jāsistematizē un sīki jāizanalizē. Šie secinājumi jāizmanto, pilnībā jāievieš un jāiekļauj plānošanas ciklā. Izstrādājot darbības programmas un novērtējot vai piešķirot projektu subsīdijas un apjomu utt., nepieciešams arī reāls turpmākās pārraudzības darbs, kas balstītos uz iepriekš minētajām zināšanām. |
| --- | --- |

3.3.3

Izstrādājot ES ārējās politikas jomas (tostarp attīstības politiku), ir plašāk jāizmanto ES uzkrātā pārejas pieredze (6). Visi panākumi un gūtā mācība ir jāsistematizē un sīki jāizanalizē. Šie secinājumi jāizmanto, pilnībā jāievieš un jāiekļauj plānošanas ciklā. Izstrādājot darbības programmas un novērtējot vai piešķirot projektu subsīdijas un apjomu utt., nepieciešams arī reāls turpmākās pārraudzības darbs, kas balstītos uz iepriekš minētajām zināšanām.

| 3.3.4 | Ir jāizveido funkcionējošs un plašs Eiropas Pārejas datu apkopojums (arī plānošanas nolūkā), kurā būtu tādu ekspertu datubāze, kuriem ir pieredze pārejas jautājumos un kuri pārstāv gan valdības, gan nevalstisko sektoru. Tas jāveido tā, lai partneri tajā labprāt meklētu ekspertus, un plaši jāpopularizē, īpaši partnervalstīs. Eiropas Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu jāsagatavo ES delegācijām domāts kontrolsaraksts, kas palīdzētu Pārejas datu apkopojumu izmantot plānošanā (turklāt varētu noteikt, ka tas ir saistošs informācijas avots ekspertiem, kas piedalās ES pasākumos). |
| --- | --- |

3.3.4

Ir jāizveido funkcionējošs un plašs Eiropas Pārejas datu apkopojums (arī plānošanas nolūkā), kurā būtu tādu ekspertu datubāze, kuriem ir pieredze pārejas jautājumos un kuri pārstāv gan valdības, gan nevalstisko sektoru. Tas jāveido tā, lai partneri tajā labprāt meklētu ekspertus, un plaši jāpopularizē, īpaši partnervalstīs. Eiropas Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu jāsagatavo ES delegācijām domāts kontrolsaraksts, kas palīdzētu Pārejas datu apkopojumu izmantot plānošanā (turklāt varētu noteikt, ka tas ir saistošs informācijas avots ekspertiem, kas piedalās ES pasākumos).

| 3.3.5 | Eiropas Komisijai būtu jāsagatavo rīcības plāns par to, kā ES gūto bagāto pārejas pieredzi labāk izmantot plānošanā. Tas palīdzētu nodrošināt pieredzes sistemātisku izmantošanu jomās, kur tas ir svarīgi. Eiropas Komisijai arī jāvelta pietiekami administratīvie resursi šāda plāna īstenošanai. |
| --- | --- |

3.3.5

Eiropas Komisijai būtu jāsagatavo rīcības plāns par to, kā ES gūto bagāto pārejas pieredzi labāk izmantot plānošanā. Tas palīdzētu nodrošināt pieredzes sistemātisku izmantošanu jomās, kur tas ir svarīgi. Eiropas Komisijai arī jāvelta pietiekami administratīvie resursi šāda plāna īstenošanai.

| 3.3.6 | Ņemot vērā daudzos jau pastāvošos instrumentus, kas dod iespēju dalīties ar pārejā gūto pieredzi, būtu vēlams Komisijai izveidot transversālu pārraudzību, lai tos apkopotu un informācija par tiem būtu pieejama vienuviet, piemēram, ar jumta platformas vai struktūras palīdzību. |
| --- | --- |

3.3.6

Ņemot vērā daudzos jau pastāvošos instrumentus, kas dod iespēju dalīties ar pārejā gūto pieredzi, būtu vēlams Komisijai izveidot transversālu pārraudzību, lai tos apkopotu un informācija par tiem būtu pieejama vienuviet, piemēram, ar jumta platformas vai struktūras palīdzību.

| 3.3.7 | Jāapsver iespēja izvērst ES ekspertu instrumentus, piemēram, SOCIEUX vai MIEUX, lai reaģētu uz pieprasījumu. Šādi instrumenti ir lielisks līdzeklis, lai ātri reaģētu uz partnervalstu vajadzībām. Ģeogrāfiskā teritorija, uz ko attiecas pašreizējie, uz vajadzībām balstītie pieredzes apmaiņas mehānismi un citas programmas, piemēram, TAIEX, Twinning un Erasmus+, ir jāpaplašina tā, lai ietvertu visu pasauli (īpaši Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstis), vienlaikus nemazinot līdzekļu apjomu, kāds plānots šābrīža programmas valstu projektiem. |
| --- | --- |

3.3.7

Jāapsver iespēja izvērst ES ekspertu instrumentus, piemēram, SOCIEUX vai MIEUX, lai reaģētu uz pieprasījumu. Šādi instrumenti ir lielisks līdzeklis, lai ātri reaģētu uz partnervalstu vajadzībām. Ģeogrāfiskā teritorija, uz ko attiecas pašreizējie, uz vajadzībām balstītie pieredzes apmaiņas mehānismi un citas programmas, piemēram, TAIEX, Twinning un Erasmus+, ir jāpaplašina tā, lai ietvertu visu pasauli (īpaši Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstis), vienlaikus nemazinot līdzekļu apjomu, kāds plānots šābrīža programmas valstu projektiem.

| 3.3.8 | Būtu jāievieš “NVO pāra/trio” (“NGO Twinning/Trioing”) koncepts, kas paredzētu iesaistīt vismaz vienu partneri no ES-15, vienu no ES-13 un vienu no kādas jaunattīstības vai pārejas valsts (7). Būtu jāatbalsta arī privātā sektora pārstāvju pieredzes apmaiņa. |
| --- | --- |

3.3.8

Būtu jāievieš “NVO pāra/trio” (“NGO Twinning/Trioing”) koncepts, kas paredzētu iesaistīt vismaz vienu partneri no ES-15, vienu no ES-13 un vienu no kādas jaunattīstības vai pārejas valsts (7). Būtu jāatbalsta arī privātā sektora pārstāvju pieredzes apmaiņa.

| 3.3.9 | Jāpanāk, lai Eiropas Attīstības fondam būtu labvēlīgāka nostāja pret dalīšanos nesen iegūtajā ES dalībvalstu pārejas pieredzē. |
| --- | --- |

3.3.9

Jāpanāk, lai Eiropas Attīstības fondam būtu labvēlīgāka nostāja pret dalīšanos nesen iegūtajā ES dalībvalstu pārejas pieredzē.

| 3.3.10 | Lai šo pieredzi varētu izmantot reāla pārejas atbalsta sniegšanai, ES un tās dalībvalstīm jānodrošina pienācīgs finansējums un valsts atbalsts. Turklāt EESK atkārtoti uzsver, ka par vienu no Eiropas Attīstības gada aspektiem 2015. gadā jāizvirza pāreja, kā arī iedzīvotāju, pilsoniskās sabiedrības un valsts loma. |
| --- | --- |

3.3.10

Lai šo pieredzi varētu izmantot reāla pārejas atbalsta sniegšanai, ES un tās dalībvalstīm jānodrošina pienācīgs finansējums un valsts atbalsts. Turklāt EESK atkārtoti uzsver, ka par vienu no Eiropas Attīstības gada aspektiem 2015. gadā jāizvirza pāreja, kā arī iedzīvotāju, pilsoniskās sabiedrības un valsts loma.

4.   Atbalsts ilgtspējīgām demokrātiskām reformām un attīstībai

ES dalībvalstu nesenā un bagātīgā pārejas pieredze gūst ievērību un tiek izmantota ne tikai ES kaimiņvalstīs, turklāt arvien biežāk tiek likta lietā “uz pieprasījumu orientēta pieeja”. Demokrātijas atbalstīšanai ir jābūt vienai no ES prioritātēm.

4.1   ES īpašā nozīme dažādajos pārejas posmos

| 4.1.1 | Būtisks priekšnosacījums ilgtspējīgai attīstībai ir pēc iespējas plašāka partnervalstu sabiedrību vienprātība. Izšķiroši svarīgi ir atbalstīt demokrātiju, labu pārvaldību, pamattiesības (tostarp biedrošanās, miermīlīgas pulcēšanās un vārda brīvību, plašsaziņas līdzekļu neatkarību utt.), pilsonisko izglītību, neformālo mācīšanos un neformālo (ikdienas) izglītību, tiesiskumu un sociālo taisnīgumu visās jomās un visos līmeņos. |
| --- | --- |

4.1.1

Būtisks priekšnosacījums ilgtspējīgai attīstībai ir pēc iespējas plašāka partnervalstu sabiedrību vienprātība. Izšķiroši svarīgi ir atbalstīt demokrātiju, labu pārvaldību, pamattiesības (tostarp biedrošanās, miermīlīgas pulcēšanās un vārda brīvību, plašsaziņas līdzekļu neatkarību utt.), pilsonisko izglītību, neformālo mācīšanos un neformālo (ikdienas) izglītību, tiesiskumu un sociālo taisnīgumu visās jomās un visos līmeņos.

| 4.1.2 | Lielāka uzmanība būtu pievēršama politikas un projektu efektivitātei un rezultātiem. Līdzās projektiem būtu jāizstrādā administratīvas programmas un darbības programmas, kā arī atbalsta pasākumi iedzīvotājiem. Efektivitāte ir sasniedzama tikai tad, ja partnervalstīs tiek uzlabota koordinācija. Ir jānodrošina atbalsts un palīdzība plānošanā. |
| --- | --- |

4.1.2

Lielāka uzmanība būtu pievēršama politikas un projektu efektivitātei un rezultātiem. Līdzās projektiem būtu jāizstrādā administratīvas programmas un darbības programmas, kā arī atbalsta pasākumi iedzīvotājiem. Efektivitāte ir sasniedzama tikai tad, ja partnervalstīs tiek uzlabota koordinācija. Ir jānodrošina atbalsts un palīdzība plānošanā.

| 4.1.3 | Būtiska nozīme kā vispārējam principam un ES uzticamības priekšnosacījumam ir nediskriminācijai, vienlīdzīgai attieksmei un ES partnervalstu un ikviena to sabiedrības locekļa (tostarp tādu sabiedrības grupu kā sievietes, mazākumtautības utt.) proaktīvai iesaistīšanai. Politikas diferenciācija atkarībā no partnervalsts vajadzībām, protams, ir obligāta, un tā ir jāpilnveido. Vienlaikus ES nevajadzētu izrādīt lielāku labvēlību pret “stratēģiski svarīgām” valstīm tikai šaura interešu loka dēļ, kas nav saistīts ar ilgtspējīgu attīstību. Joma, kurā ES un tās partnervalstīm jāstrādā kopīgi, ir cilvēktiesību ievērošana. |
| --- | --- |

4.1.3

Būtiska nozīme kā vispārējam principam un ES uzticamības priekšnosacījumam ir nediskriminācijai, vienlīdzīgai attieksmei un ES partnervalstu un ikviena to sabiedrības locekļa (tostarp tādu sabiedrības grupu kā sievietes, mazākumtautības utt.) proaktīvai iesaistīšanai. Politikas diferenciācija atkarībā no partnervalsts vajadzībām, protams, ir obligāta, un tā ir jāpilnveido. Vienlaikus ES nevajadzētu izrādīt lielāku labvēlību pret “stratēģiski svarīgām” valstīm tikai šaura interešu loka dēļ, kas nav saistīts ar ilgtspējīgu attīstību. Joma, kurā ES un tās partnervalstīm jāstrādā kopīgi, ir cilvēktiesību ievērošana.

| 4.1.4 | ES pārstāvjiem jādarbojas gan kā moderatoriem/koordinatoriem (analizējot vietējās vajadzības un atbalstot/veicinot vietējo ieinteresēto pušu savstarpējo dialogu), gan kā ekspertiem (daloties gūtajā pieredzē un sniedzot pārejas darbā gūtās atziņas). |
| --- | --- |

4.1.4

ES pārstāvjiem jādarbojas gan kā moderatoriem/koordinatoriem (analizējot vietējās vajadzības un atbalstot/veicinot vietējo ieinteresēto pušu savstarpējo dialogu), gan kā ekspertiem (daloties gūtajā pieredzē un sniedzot pārejas darbā gūtās atziņas).

| 4.1.5 | Plašiem sabiedrības slāņiem partnervalstīs jāsaņem visaptverošs atbalsts. Šobrīd par galvenajām ES palīdzības mērķgrupām uzskatāmas valdības iestādes un dažos gadījumos arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas (tostarp sociālie partneri), jaunieši un dažādu jomu pētnieki. Ilgtspējīgai attīstībai un demokrātiskām pārmaiņām vajadzīgs visaptverošs atbalsts un cieša sadarbība ar pilsoniskās sabiedrības, tās līderu un tīklu “sūtņiem”, “dzinējspēkiem” vai “noturīgu pārmaiņu vēstnešiem”, tomēr ar to vien nepietiek. Vajadzīgs vispārējs, plaši pieejams un atpazīstams atbalsts partnervalstīm un to sabiedrībai. ES integrācija un atbalsts kaimiņvalstīm nebūtu jāuztver kā ieguvums tikai dažiem izredzētajiem. Redzami uzlabojumi tādās jomās kā izglītība un zinātne (arī profesionālās izglītības un apmācības reformas, bērniem paredzēti pasākumi utt. (8)), zema emisijas līmeņa ekonomika, infrastruktūra un publiskie un sociālie pakalpojumi (arī IKT, veselības aprūpe, spēļu laukumi utt.), pienācīgi darba apstākļi un kvalitatīvas nodarbinātības iespējas, dzimumu līdztiesība, atbalsts sociāli un ekonomiski neaizsargātiem iedzīvotājiem un pirmiedzīvotājiem, sociālā kustība un uzņēmējdarbības attīstībai labvēlīgi nosacījumi (arī sociālo partneru atbalstīšana un iesaistīšana (9)) utt. veicinās pārmaiņas un lielāku vienprātību attiecībā uz proeiropeisku virzību. |
| --- | --- |

4.1.5

Plašiem sabiedrības slāņiem partnervalstīs jāsaņem visaptverošs atbalsts. Šobrīd par galvenajām ES palīdzības mērķgrupām uzskatāmas valdības iestādes un dažos gadījumos arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas (tostarp sociālie partneri), jaunieši un dažādu jomu pētnieki. Ilgtspējīgai attīstībai un demokrātiskām pārmaiņām vajadzīgs visaptverošs atbalsts un cieša sadarbība ar pilsoniskās sabiedrības, tās līderu un tīklu “sūtņiem”, “dzinējspēkiem” vai “noturīgu pārmaiņu vēstnešiem”, tomēr ar to vien nepietiek. Vajadzīgs vispārējs, plaši pieejams un atpazīstams atbalsts partnervalstīm un to sabiedrībai. ES integrācija un atbalsts kaimiņvalstīm nebūtu jāuztver kā ieguvums tikai dažiem izredzētajiem. Redzami uzlabojumi tādās jomās kā izglītība un zinātne (arī profesionālās izglītības un apmācības reformas, bērniem paredzēti pasākumi utt. (8)), zema emisijas līmeņa ekonomika, infrastruktūra un publiskie un sociālie pakalpojumi (arī IKT, veselības aprūpe, spēļu laukumi utt.), pienācīgi darba apstākļi un kvalitatīvas nodarbinātības iespējas, dzimumu līdztiesība, atbalsts sociāli un ekonomiski neaizsargātiem iedzīvotājiem un pirmiedzīvotājiem, sociālā kustība un uzņēmējdarbības attīstībai labvēlīgi nosacījumi (arī sociālo partneru atbalstīšana un iesaistīšana (9)) utt. veicinās pārmaiņas un lielāku vienprātību attiecībā uz proeiropeisku virzību.

| 4.1.6 | Valstīs, kurās valda demokrātijas deficīts, ir iespējams, ka finansējums, kas piešķirts oficiālām iestādēm vai ar šādu iestāžu starpniecību, tiek izmantots nevis sociāliem mērķiem, bet gan režīma atbalstīšanai, savukārt vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras patiesi pārstāv demokrātijas vērtības, nav dota iespēja uz šādu finansējumu pieteikties. Nav šaubu, ka nozīmīgs un ilgi gaidīts pavērsiens ir Eiropas Demokrātijas fonda izveide. Tomēr ar to vien nevar atrisināt iepriekš minētās plaši izplatītās problēmas. Daļējs risinājums ir apzināt visas pilsoniskās sabiedrības organizācijas un citus atbalsta saņēmējus attiecīgajā reģionā (10). Lielāks atbalsts jāsniedz arī plašai sabiedrībai / neformālajai pilsoniskajai sabiedrībai un tās ierosmēm — vairākām ES dalībvalstīm ir pieredze elastīgā projektu finansēšanā. Vienlaikus jāpalielina ar pilsoniskās sabiedrības starpniecību izplatītā atbalsta īpatsvars, it īpaši valstīs, kurās ir autoritārs režīms. |
| --- | --- |

4.1.6

Valstīs, kurās valda demokrātijas deficīts, ir iespējams, ka finansējums, kas piešķirts oficiālām iestādēm vai ar šādu iestāžu starpniecību, tiek izmantots nevis sociāliem mērķiem, bet gan režīma atbalstīšanai, savukārt vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras patiesi pārstāv demokrātijas vērtības, nav dota iespēja uz šādu finansējumu pieteikties. Nav šaubu, ka nozīmīgs un ilgi gaidīts pavērsiens ir Eiropas Demokrātijas fonda izveide. Tomēr ar to vien nevar atrisināt iepriekš minētās plaši izplatītās problēmas. Daļējs risinājums ir apzināt visas pilsoniskās sabiedrības organizācijas un citus atbalsta saņēmējus attiecīgajā reģionā (10). Lielāks atbalsts jāsniedz arī plašai sabiedrībai / neformālajai pilsoniskajai sabiedrībai un tās ierosmēm — vairākām ES dalībvalstīm ir pieredze elastīgā projektu finansēšanā. Vienlaikus jāpalielina ar pilsoniskās sabiedrības starpniecību izplatītā atbalsta īpatsvars, it īpaši valstīs, kurās ir autoritārs režīms.

| 4.1.7 | Īpaša uzmanība jāvelta arī pārejas situācijām Vidusjūras dienvidu un austrumu reģiona valstīs, kurās ir nopietni apdraudēta demokrātija, cilvēktiesības un sieviešu tiesības, kā arī tam, ka jānodrošina spēcīgāks ES atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai un sieviešu organizācijām. |
| --- | --- |

4.1.7

Īpaša uzmanība jāvelta arī pārejas situācijām Vidusjūras dienvidu un austrumu reģiona valstīs, kurās ir nopietni apdraudēta demokrātija, cilvēktiesības un sieviešu tiesības, kā arī tam, ka jānodrošina spēcīgāks ES atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai un sieviešu organizācijām.

| 4.1.8 | ES jāveic rūpīga analīze un jāpielāgojas dažāda līmeņa absorbcijas spējai un īpašām iezīmēm partnervalstīs. |
| --- | --- |

4.1.8

ES jāveic rūpīga analīze un jāpielāgojas dažāda līmeņa absorbcijas spējai un īpašām iezīmēm partnervalstīs.

| 4.1.9 | ES jādalās pieredzē par to, kā nodrošināt ilgtspējīgu ārējo un iekšējo atbalstu attīstībai, tostarp pilsoniskajai sabiedrībai, pēc tam, kad pabeigti pirmie pārejas posmi un sasniegta salīdzinoša labklājība. |
| --- | --- |

4.1.9

ES jādalās pieredzē par to, kā nodrošināt ilgtspējīgu ārējo un iekšējo atbalstu attīstībai, tostarp pilsoniskajai sabiedrībai, pēc tam, kad pabeigti pirmie pārejas posmi un sasniegta salīdzinoša labklājība.

4.2   Iekļaujoša izaugsme. Uzņēmējdarbības un darbvietu nozīme pārejas sabiedrībās

| 4.2.1 | Iekļaujošai ekonomikas izaugsmei un stabilam tirgum, tāpat kā labklājības un nodarbinātības līmeņa paaugstināšanai un pārdomātai ekonomikas liberalizācijai, jābūt galvenajiem aspektiem pārejas sabiedrību attīstībā (saskaņā ar debatēm par ekonomisko pārmaiņu koncepciju laikposmā pēc 2015. gada). Jāveicina un ar starptautisku nolīgumu starpniecību jāaizsargā ieguldījumiem droša un labvēlīga vide, izmantojot tādas daudzpusējas regulējuma sistēmas kā, piemēram, PTO vai ESAO. |
| --- | --- |

4.2.1

Iekļaujošai ekonomikas izaugsmei un stabilam tirgum, tāpat kā labklājības un nodarbinātības līmeņa paaugstināšanai un pārdomātai ekonomikas liberalizācijai, jābūt galvenajiem aspektiem pārejas sabiedrību attīstībā (saskaņā ar debatēm par ekonomisko pārmaiņu koncepciju laikposmā pēc 2015. gada). Jāveicina un ar starptautisku nolīgumu starpniecību jāaizsargā ieguldījumiem droša un labvēlīga vide, izmantojot tādas daudzpusējas regulējuma sistēmas kā, piemēram, PTO vai ESAO.

| 4.2.2 | Ilgtspējas pamats ir tiesiskums — neatkarīga tiesiskā sistēma, ko nevar sagraut korupcija vai diktatūra. Ārkārtīgi svarīgas ir arī neatkarīgas un neiebiedētas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, informācijas pieejamība, sociālā aizsardzība un cilvēka cieņai atbilstošas nodarbinātības iespējas, zinātniskā un tehniskā sadarbība, energoefektivitāte, enerģētiskā neatkarība un vides saglabāšana. |
| --- | --- |

4.2.2

Ilgtspējas pamats ir tiesiskums — neatkarīga tiesiskā sistēma, ko nevar sagraut korupcija vai diktatūra. Ārkārtīgi svarīgas ir arī neatkarīgas un neiebiedētas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, informācijas pieejamība, sociālā aizsardzība un cilvēka cieņai atbilstošas nodarbinātības iespējas, zinātniskā un tehniskā sadarbība, energoefektivitāte, enerģētiskā neatkarība un vides saglabāšana.

| 4.2.3 | Ir jāuzlabo tirdzniecības nosacījumi un attiecīgā gadījumā jāizmanto padziļināti un visaptveroši BTN, kuru mērķis ir “pārsniegt robežas”, lai veicinātu tehnisko noteikumu normu, principu un standartu — un to īstenošanas — pakāpenisku tuvināšanos Eiropas Savienībai. ES partnervalstīm par mērķi būtu jāizvirza spēcīga un iekļaujoša ekonomika, pastāvīgi samazinot savu atkarību no ārējās palīdzības, un šī ir vēl viena joma, kurā ļoti liela nozīme ir pieredzes apmaiņai. |
| --- | --- |

4.2.3

Ir jāuzlabo tirdzniecības nosacījumi un attiecīgā gadījumā jāizmanto padziļināti un visaptveroši BTN, kuru mērķis ir “pārsniegt robežas”, lai veicinātu tehnisko noteikumu normu, principu un standartu — un to īstenošanas — pakāpenisku tuvināšanos Eiropas Savienībai. ES partnervalstīm par mērķi būtu jāizvirza spēcīga un iekļaujoša ekonomika, pastāvīgi samazinot savu atkarību no ārējās palīdzības, un šī ir vēl viena joma, kurā ļoti liela nozīme ir pieredzes apmaiņai.

| 4.2.4 | Saskarsmē ar autoritāriem režīmiem par prioritāti jāizvirza dialogs ar neatkarīgiem uzņēmumiem un palīdzība tiem (kā arī arodbiedrībām un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām). Katrā ziņā mazajiem un vidējiem uzņēmumiem būtu jānodrošina nozīmīgāka loma kā ilgtspējas, tiesiskuma un tautsaimniecības attīstības virzītājiem. Svarīga nozīme var būt arī ārvalstu ieguldītāju padomēm un citiem pilsoniskās sabiedrības organizāciju partneriem. |
| --- | --- |

4.2.4

Saskarsmē ar autoritāriem režīmiem par prioritāti jāizvirza dialogs ar neatkarīgiem uzņēmumiem un palīdzība tiem (kā arī arodbiedrībām un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām). Katrā ziņā mazajiem un vidējiem uzņēmumiem būtu jānodrošina nozīmīgāka loma kā ilgtspējas, tiesiskuma un tautsaimniecības attīstības virzītājiem. Svarīga nozīme var būt arī ārvalstu ieguldītāju padomēm un citiem pilsoniskās sabiedrības organizāciju partneriem.

4.3   Papildu piezīmes par starptautiskajām attīstības partnerībām

| 4.3.1 | EESK un citas organizācijas jau ir norādījušas, ka vajadzīga ES, ANO un citu starptautisku organizāciju cieša un efektīva sadarbība saistībā ar attīstības politikas programmu pēc 2015. gada. |
| --- | --- |

4.3.1

EESK un citas organizācijas jau ir norādījušas, ka vajadzīga ES, ANO un citu starptautisku organizāciju cieša un efektīva sadarbība saistībā ar attīstības politikas programmu pēc 2015. gada.

| 4.3.2 | ES jāņem vērā arī citas nesenās norises, tostarp Atvērtas pārvaldības partnerības nodibināšana (iniciatīva, kas ir īpaši svarīga EESK un atspoguļo iepriekš minēto partnerības principu). Rūpīgi jāplāno un jāuzrauga gaidāmās Transatlantiskās tirdzniecības un ieguldījumu partnerības un citu līdzīgu nolīgumu ietekme uz attīstības sadarbību un pāreju. |
| --- | --- |

4.3.2

ES jāņem vērā arī citas nesenās norises, tostarp Atvērtas pārvaldības partnerības nodibināšana (iniciatīva, kas ir īpaši svarīga EESK un atspoguļo iepriekš minēto partnerības principu). Rūpīgi jāplāno un jāuzrauga gaidāmās Transatlantiskās tirdzniecības un ieguldījumu partnerības un citu līdzīgu nolīgumu ietekme uz attīstības sadarbību un pāreju.

| 4.3.3 | Būtu labāk jāizmanto un jāatbalsta to globāla mēroga privāto uzņēmēju un ārvalstu ieguldītāju loma un potenciāls, kuri atbalsta ES vērtības, arī ekonomisko un sociālo pamattiesību ievērošanā. |
| --- | --- |

4.3.3

Būtu labāk jāizmanto un jāatbalsta to globāla mēroga privāto uzņēmēju un ārvalstu ieguldītāju loma un potenciāls, kuri atbalsta ES vērtības, arī ekonomisko un sociālo pamattiesību ievērošanā.

| 4.3.4 | Būtu jāparedz visaptverošs pētījums par pasaules mēroga fondu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju labāko praksi un instrumentiem, ko minētās struktūras izmanto pārejas valstīs. |
| --- | --- |

4.3.4

Būtu jāparedz visaptverošs pētījums par pasaules mēroga fondu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju labāko praksi un instrumentiem, ko minētās struktūras izmanto pārejas valstīs.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Jo īpaši EESK atzinums par tematu “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem — nabadzības izskaušana un un ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšana pasaulē”, 2013. gada 23. maijs, un citi attiecīgie atzinumi.

1

(2)  ĀP 3218. secinājumi (31.1.2013.), 19. pants.

2

(3)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.eesc-opinions-highlights

3

(4)  EESK atzinums par tematu “ES loma, attiecības ar Vidusāzijas valstīm un pilsoniskās sabiedrības ieguldījums”, OV C 248, 28.8.2011.

4

(5)  Ieteicams ir, piemēram, Eiropas Parlamenta pētījums EXPO/B/AFET/2012/32 (2012).

5

(6)  ĀP 3218. secinājumi (31.1.2013.), 19. pants.

6

(7)  EESK atzinums par tematu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs”, OV C 43, 15.2.2012.

7

(8)  Piem., EESK atzinums par tematu “ES loma, attiecības ar Vidusāzijas valstīm un pilsoniskās sabiedrības ieguldījums”, OV C 248, 28.8.2011.

8

(9)  EESK atzinums par tematu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs”, OV C 43, 15.2.2012.

9

(10)  EESK atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (PPI II) un regulai, ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu”, OV C 11, 15.1.2013., 80. lpp.; sk. arī informatīvo ziņojumu par tematu “Pilsoniskās sabiedrības loma, īstenojot partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam Euromed reģionā” (REX/356).

10

Euromed

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/11

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss (EBHPK). Nodrošināt iespējas un atbalstu visu Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņu dalībai EBHPK” (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Lietuvas pieprasījuma)

2014/C 67/03

Ziņotājs: Giuseppe IULIANO

2013. gada 15. aprīlī Lietuvas prezidentūra saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss (EBHPK). Nodrošināt iespējas un atbalstu visu Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņu dalībai EBHPK”

(izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Lietuvas pieprasījuma).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 25. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (2013. gada 16. oktobra sēdē), ar 110 balsīm par un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

Ievads

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja jau kopš tās izveides īpašu uzmanību ir pievērsusi brīvprātīgajam darbam, ciktāl tā ir iedzīvotāju praktiska rīcība, lai veicinātu solidaritāti, sociālo kohēziju un dzīves līmeņa uzlabošanu sabiedrībā, kurā tie veic savu darbu. Mēdz teikt, ka brīvprātīga darbība liecina par labas gribas pārpilnību sabiedrībā, un tā ir Eiropas Savienības pamatvērtību acīmredzams apliecinājums.

Dažādos atzinumos EESK ir iztirzājusi ar brīvprātīgo darbu saistītus jautājumus gan valstu mērogā, gan attiecībā uz pārrobežu pasākumiem Eiropas Savienībā, un faktiski EESK bija pirmā ES iestāde, kas rosināja izsludināt Eiropas Brīvprātīgā darba gadu. Turklāt EESK ir izstrādājusi atzinumus par pilsoniskās sabiedrības nozīmi ES ārējās darbības un attīstības sadarbības jomā.

Tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 214. panta 5. punktā īpaši minēta Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa (EBHPK) izveide, ko vēlāk pārdēvēja par iniciatīvu“EU Aid volunteers”(ES palīdzības brīvprātīgie), un ir uzsākta procedūra ar nolūku drīzumā pieņemtu regulu par minētās iniciatīvas īstenošanu, EESK uzskata par lietderīgu paust savu nostāju, lai regulā un tās turpmākajos īstenošanas pasākumos varētu iekļaut Eiropas pilsoniskās sabiedrības ierosinājumus.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa (EBHPK) jeb “Palīdzības brīvprātīgo” izveidi, uzskatot, ka tas var veicināt Eiropas iedzīvotāju līdzdalību humānajā palīdzībā un jo īpaši darbību pilsoniskās sabiedrības organizācijās, piemēram, specializētās nevalstiskajās organizācijās (NVO). |
| --- | --- |

1.1

EESK atzinīgi vērtē Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa (EBHPK) jeb “Palīdzības brīvprātīgo” izveidi, uzskatot, ka tas var veicināt Eiropas iedzīvotāju līdzdalību humānajā palīdzībā un jo īpaši darbību pilsoniskās sabiedrības organizācijās, piemēram, specializētās nevalstiskajās organizācijās (NVO).

| 1.2 | EBHPK ir jābūt instrumentam, kas veicina to dalībvalstu iesaistīšanu, kurās humānās palīdzības tradīcijas vēl nav dziļi nostiprinājušās. Tādēļ EESK rosina apsvērt tādu konkrētu pasākumu īstenošanu, kas stiprina gan šo valstu brīvprātīgo līdzdalību, gan sniedz atbalstu to sociālajām un humānās palīdzības organizācijām. |
| --- | --- |

1.2

EBHPK ir jābūt instrumentam, kas veicina to dalībvalstu iesaistīšanu, kurās humānās palīdzības tradīcijas vēl nav dziļi nostiprinājušās. Tādēļ EESK rosina apsvērt tādu konkrētu pasākumu īstenošanu, kas stiprina gan šo valstu brīvprātīgo līdzdalību, gan sniedz atbalstu to sociālajām un humānās palīdzības organizācijām.

| 1.3 | Lai veicinātu iedzīvotāju atbalstu humānās palīdzības pasākumiem un brīvprātīgā darba nozīmes atzīšanu, EESK rosina apsvērt arī šiem jautājumiem veltītu vispārēju sabiedrības informēšanas un izpratnes veidošanas pasākumu rīkošanu. |
| --- | --- |

1.3

Lai veicinātu iedzīvotāju atbalstu humānās palīdzības pasākumiem un brīvprātīgā darba nozīmes atzīšanu, EESK rosina apsvērt arī šiem jautājumiem veltītu vispārēju sabiedrības informēšanas un izpratnes veidošanas pasākumu rīkošanu.

| 1.4 | EESK piekrīt Eiropas konsensā par humāno palīdzību paustajai nostājai par humānās palīdzības uzdevumiem un līdzekļiem un pauž pārliecību, ka humānā palīdzība ietver humāno krīžu upuru aizsardzību, viņu cieņas saglabāšanu un viņu tiesību ievērošanu. |
| --- | --- |

1.4

EESK piekrīt Eiropas konsensā par humāno palīdzību paustajai nostājai par humānās palīdzības uzdevumiem un līdzekļiem un pauž pārliecību, ka humānā palīdzība ietver humāno krīžu upuru aizsardzību, viņu cieņas saglabāšanu un viņu tiesību ievērošanu.

| 1.5 | EESK uzsver, ka humānās palīdzības jēdziens ir daudz plašāks nekā tikai palīdzības sniegšana, un atgādina, ka ir būtiski ievērot humānās palīdzības pamatprincipus — cilvēcību, objektivitāti, neitralitāti un neatkarību —, kā arī humāno palīdzību reglamentējošās tiesību normas. |
| --- | --- |

1.5

EESK uzsver, ka humānās palīdzības jēdziens ir daudz plašāks nekā tikai palīdzības sniegšana, un atgādina, ka ir būtiski ievērot humānās palīdzības pamatprincipus — cilvēcību, objektivitāti, neitralitāti un neatkarību —, kā arī humāno palīdzību reglamentējošās tiesību normas.

| 1.6 | EESK vēlas uzsvērt brīvprātīgā darba īpašo raksturu un risku to sajaukt ar citām profesionālas darbības formām. Tādā ekonomikas krīzes laikā kā pašlaik tas ir īpaši svarīgs aspekts gan Eiropas Savienības iekšējā, gan ārējā darbībā. |
| --- | --- |

1.6

EESK vēlas uzsvērt brīvprātīgā darba īpašo raksturu un risku to sajaukt ar citām profesionālas darbības formām. Tādā ekonomikas krīzes laikā kā pašlaik tas ir īpaši svarīgs aspekts gan Eiropas Savienības iekšējā, gan ārējā darbībā.

| 1.7 | EESK norāda, ka dažādu dalībvalstu atšķirīgie tiesību akti brīvprātīgā darba jomā var negatīvi ietekmēt iniciatīvu “ES palīdzības brīvprātīgie”. |
| --- | --- |

1.7

EESK norāda, ka dažādu dalībvalstu atšķirīgie tiesību akti brīvprātīgā darba jomā var negatīvi ietekmēt iniciatīvu “ES palīdzības brīvprātīgie”.

| 1.8 | Brīvprātīgo iesaistīšana jāveic, vienmēr pamatojoties uz nepieciešamību un iepriekš veicot katastrofu un sarežģītu krīžu skarto iedzīvotāju stāvokļa un vajadzību analīzi un novērtēšanu. |
| --- | --- |

1.8

Brīvprātīgo iesaistīšana jāveic, vienmēr pamatojoties uz nepieciešamību un iepriekš veicot katastrofu un sarežģītu krīžu skarto iedzīvotāju stāvokļa un vajadzību analīzi un novērtēšanu.

| 1.9 | Regulas priekšlikumā (1) ir uzsvērta nepieciešamība noteikt standartus attiecībā uz visiem brīvprātīgo līdzdalības procesa posmiem. EESK piekrīt šai nostādnei un rosina minētos standartus noteikt saskaņā ar pašreizējiem humānās palīdzības jomas labas prakses un kvalitatīvi īstenotu iniciatīvu piemēriem. |
| --- | --- |

1.9

Regulas priekšlikumā (1) ir uzsvērta nepieciešamība noteikt standartus attiecībā uz visiem brīvprātīgo līdzdalības procesa posmiem. EESK piekrīt šai nostādnei un rosina minētos standartus noteikt saskaņā ar pašreizējiem humānās palīdzības jomas labas prakses un kvalitatīvi īstenotu iniciatīvu piemēriem.

| 1.10 | Sadarbību brīvprātīgā darba jomā īsteno sabiedriskās organizācijas un — mazākā mērā — publiskās civilās iestādes. Lai šis darbs būtu veiksmīgs, īpaši svarīga ir šo iestāžu darbības kvalitāte. EESK piekrīt, ka ir jāturpina izstrādāt organizāciju sertificēšanas mehānismus, kuru pamatā ir humānās palīdzības nozares pieredze un uzkrātās īpašās zināšanas. Sertificēšanas kritērijiem ir arī jābūt attiecināmiem (lai gan pielāgotā formā) uz saņēmējām organizācijām skartajās valstīs. |
| --- | --- |

1.10

Sadarbību brīvprātīgā darba jomā īsteno sabiedriskās organizācijas un — mazākā mērā — publiskās civilās iestādes. Lai šis darbs būtu veiksmīgs, īpaši svarīga ir šo iestāžu darbības kvalitāte. EESK piekrīt, ka ir jāturpina izstrādāt organizāciju sertificēšanas mehānismus, kuru pamatā ir humānās palīdzības nozares pieredze un uzkrātās īpašās zināšanas. Sertificēšanas kritērijiem ir arī jābūt attiecināmiem (lai gan pielāgotā formā) uz saņēmējām organizācijām skartajās valstīs.

| 1.11 | EESK pauž pārliecību, ka sertificēšanas mehānisms ir jāveido, pamatojoties uz šo pieredzi, un ka, to ieviešot, ir jāņem vērā tādi svarīgi kritēriji kā pārredzamība, brīva konkurence un vienlīdzīgas iespējas, kā arī pārskatatbildība. Ar šo iniciatīvu ir jāveicina to valstu NVO līdzdalība, kurām ir mazāka pieredze šajā jomā. |
| --- | --- |

1.11

EESK pauž pārliecību, ka sertificēšanas mehānisms ir jāveido, pamatojoties uz šo pieredzi, un ka, to ieviešot, ir jāņem vērā tādi svarīgi kritēriji kā pārredzamība, brīva konkurence un vienlīdzīgas iespējas, kā arī pārskatatbildība. Ar šo iniciatīvu ir jāveicina to valstu NVO līdzdalība, kurām ir mazāka pieredze šajā jomā.

| 1.12 | EESK pauž pārliecību, ka līdztekus acīmredzami svarīgajai tehniski profesionālajai apmācībai iekļautai jābūt un lielāka nozīme jāpiešķir apmācībai par vērtībām, par skartajām iedzīvotāju grupām, attiecīgo starpkultūru dimensiju un palīdzības sniegšanas psihosociālajiem aspektiem — būtībā par daudziem jautājumiem, kas veido humānās palīdzības darbu un kas ietver vairāk nekā tikai tehnisku palīdzību. |
| --- | --- |

1.12

EESK pauž pārliecību, ka līdztekus acīmredzami svarīgajai tehniski profesionālajai apmācībai iekļautai jābūt un lielāka nozīme jāpiešķir apmācībai par vērtībām, par skartajām iedzīvotāju grupām, attiecīgo starpkultūru dimensiju un palīdzības sniegšanas psihosociālajiem aspektiem — būtībā par daudziem jautājumiem, kas veido humānās palīdzības darbu un kas ietver vairāk nekā tikai tehnisku palīdzību.

| 1.13 | EESK uzskata, ka padziļināti jāpēta tādu uzņēmumu dalība, kam ir korporatīvā vai cita veida brīvprātīgā darba pieredze, uzsverot arī mazo un vidējo uzņēmumu nozīmi. |
| --- | --- |

1.13

EESK uzskata, ka padziļināti jāpēta tādu uzņēmumu dalība, kam ir korporatīvā vai cita veida brīvprātīgā darba pieredze, uzsverot arī mazo un vidējo uzņēmumu nozīmi.

2.   Vispārīgi aspekti

| 2.1 | Lai gan brīvprātīgais darbs un brīvprātīga rīcība ir daļa no ES acquis un jau vairākus gadu desmitus Eiropas iestādes šajā jomā ir īstenojušas dažādus projektus un programmas, Līgumā par Eiropas Savienības darbību ir iekļauta tikai viena konkrēta atsauce uz brīvprātīgo darbu — 214. panta 5. punktā, nodaļā par humāno palīdzību. Tajā ir ierosināts izveidot Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu (EBHPK), lai veicinātu Eiropas jauniešu iesaistīšanos humānās palīdzības sniegšanā. |
| --- | --- |

2.1

Lai gan brīvprātīgais darbs un brīvprātīga rīcība ir daļa no ES acquis un jau vairākus gadu desmitus Eiropas iestādes šajā jomā ir īstenojušas dažādus projektus un programmas, Līgumā par Eiropas Savienības darbību ir iekļauta tikai viena konkrēta atsauce uz brīvprātīgo darbu — 214. panta 5. punktā, nodaļā par humāno palīdzību. Tajā ir ierosināts izveidot Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu (EBHPK), lai veicinātu Eiropas jauniešu iesaistīšanos humānās palīdzības sniegšanā.

| 2.2 | Lai gan dažādu iemeslu dēļ šādas atsauces iekļaušana rada pārsteigumu, Līgumā tā ir vienīgā norāde uz brīvprātīgo darbu. Humānā palīdzība ir viena no profesionalizētākajām sadarbības jomām. Līgumā nav atsauces uz brīvprātīgo darbu citās jomās, kurās Eiropā gūta pieredze, piemēram, jaunatnes, sociālās politikas u. c. jomās. Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā ES iestādes ir veikušas pasākumus, kas virzīti uz minētās iniciatīvas īstenošanu. Komisija ir veikusi dažādus pētījumus par šīs iniciatīvas izpildāmību un iespējamo ietekmi un ir ieviesusi dažādus pilotprojektus, lai gūtu pieredzi un precizētu tās pielietojumu (2). No pieņemtajām izmaiņām vērts uzsvērt iniciatīvas pārdēvēšanu par “ES palīdzības brīvprātīgie” un progresu diskusijās par regulu, kurā būtu reglamentēta iniciatīvas ieviešana. |
| --- | --- |

2.2

Lai gan dažādu iemeslu dēļ šādas atsauces iekļaušana rada pārsteigumu, Līgumā tā ir vienīgā norāde uz brīvprātīgo darbu. Humānā palīdzība ir viena no profesionalizētākajām sadarbības jomām. Līgumā nav atsauces uz brīvprātīgo darbu citās jomās, kurās Eiropā gūta pieredze, piemēram, jaunatnes, sociālās politikas u. c. jomās. Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā ES iestādes ir veikušas pasākumus, kas virzīti uz minētās iniciatīvas īstenošanu. Komisija ir veikusi dažādus pētījumus par šīs iniciatīvas izpildāmību un iespējamo ietekmi un ir ieviesusi dažādus pilotprojektus, lai gūtu pieredzi un precizētu tās pielietojumu (2). No pieņemtajām izmaiņām vērts uzsvērt iniciatīvas pārdēvēšanu par “ES palīdzības brīvprātīgie” un progresu diskusijās par regulu, kurā būtu reglamentēta iniciatīvas ieviešana.

| 2.3 | EESK vēlas atgādināt, ka brīvprātīgā darba jomā vienmēr ir strādājušas daudzas Eiropas sabiedriskās organizācijas un ka tādēļ EESK darbā uzmanība ir pievērsta tā atbalstam, veicināšanai utt. |
| --- | --- |

2.3

EESK vēlas atgādināt, ka brīvprātīgā darba jomā vienmēr ir strādājušas daudzas Eiropas sabiedriskās organizācijas un ka tādēļ EESK darbā uzmanība ir pievērsta tā atbalstam, veicināšanai utt.

| 2.4 | Vienlaikus EESK dažādos atzinumos ir paudusi nostāju par attīstības sadarbības aspektiem un ES ārējām darbībām, īpaši uzsverot aspektus, kas ir saistīti ar tās pilnvarām, tostarp pilsoniskās sabiedrības nozīmi un darba un sociālajām tiesībām. |
| --- | --- |

2.4

Vienlaikus EESK dažādos atzinumos ir paudusi nostāju par attīstības sadarbības aspektiem un ES ārējām darbībām, īpaši uzsverot aspektus, kas ir saistīti ar tās pilnvarām, tostarp pilsoniskās sabiedrības nozīmi un darba un sociālajām tiesībām.

| 2.5 | Humānā palīdzība ir viens no ES ārējās darbības virzieniem, un tieši šajā jomā visskaidrāk izpaužas Eiropas pilsoniskās sabiedrības līdzdalība un tās lielā nozīme. Vairāk nekā 47 % Eiropas Komisijas humānās palīdzības tiek piešķirti, izmantojot NVO (3), un līdzīgs stāvoklis ir vērojams lielākajā daļā dalībvalstu. Turklāt saskaņā ar Eirobarometra pētījumiem tā ir viena no ES politikas jomām, ko īpaši atbalsta Eiropas iedzīvotāji. (4) |
| --- | --- |

2.5

Humānā palīdzība ir viens no ES ārējās darbības virzieniem, un tieši šajā jomā visskaidrāk izpaužas Eiropas pilsoniskās sabiedrības līdzdalība un tās lielā nozīme. Vairāk nekā 47 % Eiropas Komisijas humānās palīdzības tiek piešķirti, izmantojot NVO (3), un līdzīgs stāvoklis ir vērojams lielākajā daļā dalībvalstu. Turklāt saskaņā ar Eirobarometra pētījumiem tā ir viena no ES politikas jomām, ko īpaši atbalsta Eiropas iedzīvotāji. (4)

| 2.6 | Kopš 1996. gada, kad tika apstiprināta Komisijas Regula (EK) Nr. 1275/1996, ir radīts stabils pamats darbam humānās palīdzības jomā, un tas tika papildināts, pieņemot Eiropas konsensu par humāno palīdzību, ko 2007. gadā parakstīja trīs iestādes (Padome, Komisija un Parlaments) un kurā ir iekļauts humānās palīdzības politikas vispārējs regulējums. Minētajā dokumentā ir definēts vienots ES humānās palīdzības redzējums, politiskie mērķi un principi un izklāstīta ES vīzija, kas ļauj uz humānās palīdzības vajadzībām reaģēt vienotāk un efektīvāk. Tāpat ir arī definēta dalībvalstu un ES iestāžu nozīme. Visbeidzot, Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 214. pantā ir noteikts, ka humānā palīdzība tiek sniegta politiski neatkarīgā veidā. |
| --- | --- |

2.6

Kopš 1996. gada, kad tika apstiprināta Komisijas Regula (EK) Nr. 1275/1996, ir radīts stabils pamats darbam humānās palīdzības jomā, un tas tika papildināts, pieņemot Eiropas konsensu par humāno palīdzību, ko 2007. gadā parakstīja trīs iestādes (Padome, Komisija un Parlaments) un kurā ir iekļauts humānās palīdzības politikas vispārējs regulējums. Minētajā dokumentā ir definēts vienots ES humānās palīdzības redzējums, politiskie mērķi un principi un izklāstīta ES vīzija, kas ļauj uz humānās palīdzības vajadzībām reaģēt vienotāk un efektīvāk. Tāpat ir arī definēta dalībvalstu un ES iestāžu nozīme. Visbeidzot, Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 214. pantā ir noteikts, ka humānā palīdzība tiek sniegta politiski neatkarīgā veidā.

| 2.7 | EESK piekrīt Eiropas konsensā par humāno palīdzību paustajam viedoklim, ka “ES humānās palīdzības mērķis ārkārtas situācijā ir nodrošināt vajadzībām atbilstošu rīcību, nolūkā saglabāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku ciešanas, kā arī uzturēt cilvēka cieņu, kur vien tas vajadzīgs, ja valdības un vietējās iesaistītās personas ir pārslogotas, nespēj vai nevēlas rīkoties. ES humānajā palīdzībā ietilpst atbalsta, palīdzības un aizsardzības pasākumi, lai izglābtu un saglabātu dzīvības civiliedzīvotāju stāvokļa krīzes situācijās vai tūlīt pēc tam, kā arī rīcība, kuras mērķis ir atvieglot vai gūt brīvu pieeju grūtībās nonākušajiem, kā arī šādas palīdzības brīvu plūsmu. ES vajadzības gadījumā humāno palīdzību sniedz, reaģējot gan uz cilvēka izraisītām krīzēm (tostarp sarežģītām ārkārtas situācijām), gan uz dabas katastrofām”. (5) EESK ļoti atzinīgi vērtē atsauces uz cietušo aizsardzību un cilvēka cieņas uzturēšanu, uzskatot, ka tas pārsniedz palīdzības jēdziena robežas. |
| --- | --- |

2.7

EESK piekrīt Eiropas konsensā par humāno palīdzību paustajam viedoklim, ka “ES humānās palīdzības mērķis ārkārtas situācijā ir nodrošināt vajadzībām atbilstošu rīcību, nolūkā saglabāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku ciešanas, kā arī uzturēt cilvēka cieņu, kur vien tas vajadzīgs, ja valdības un vietējās iesaistītās personas ir pārslogotas, nespēj vai nevēlas rīkoties. ES humānajā palīdzībā ietilpst atbalsta, palīdzības un aizsardzības pasākumi, lai izglābtu un saglabātu dzīvības civiliedzīvotāju stāvokļa krīzes situācijās vai tūlīt pēc tam, kā arī rīcība, kuras mērķis ir atvieglot vai gūt brīvu pieeju grūtībās nonākušajiem, kā arī šādas palīdzības brīvu plūsmu. ES vajadzības gadījumā humāno palīdzību sniedz, reaģējot gan uz cilvēka izraisītām krīzēm (tostarp sarežģītām ārkārtas situācijām), gan uz dabas katastrofām”. (5) EESK ļoti atzinīgi vērtē atsauces uz cietušo aizsardzību un cilvēka cieņas uzturēšanu, uzskatot, ka tas pārsniedz palīdzības jēdziena robežas.

| 2.8 | Tādēļ EESK uzsver, ka papildus cietušo tiesību definīcijām, kas iekļautas starptautiskajās humānās palīdzības tiesībās, vai iepriekš minētajiem Eiropas juridiskajiem instrumentiem, dažas atzītas humānās palīdzības organizācijas, piemēram, “Ārsti bez robežām”, uzskata, ka “humānā palīdzība ir vienas pilsoniskās sabiedrības žests citai pilsoniskajai sabiedrībai — no cilvēka cilvēkam —, un tās mērķis ir glābt dzīvības un mazināt ciešanas. Atšķirībā no citu veidu palīdzības tās mērķis ir nevis pārveidot sabiedrību, bet gan pārvarēt kritisku laikposmu. Šīs saistības ir pret cilvēkiem, nevis valstīm”. Pilsoniskajai sabiedrībai humānās palīdzības jomā ir būtiska nozīme. |
| --- | --- |

2.8

Tādēļ EESK uzsver, ka papildus cietušo tiesību definīcijām, kas iekļautas starptautiskajās humānās palīdzības tiesībās, vai iepriekš minētajiem Eiropas juridiskajiem instrumentiem, dažas atzītas humānās palīdzības organizācijas, piemēram, “Ārsti bez robežām”, uzskata, ka “humānā palīdzība ir vienas pilsoniskās sabiedrības žests citai pilsoniskajai sabiedrībai — no cilvēka cilvēkam —, un tās mērķis ir glābt dzīvības un mazināt ciešanas. Atšķirībā no citu veidu palīdzības tās mērķis ir nevis pārveidot sabiedrību, bet gan pārvarēt kritisku laikposmu. Šīs saistības ir pret cilvēkiem, nevis valstīm”. Pilsoniskajai sabiedrībai humānās palīdzības jomā ir būtiska nozīme.

| 2.9 | EESK vēlas uzsvērt, ka humānās palīdzības jēdziens pēdējos gadu desmitos ir mainījies un tagad ietver profilaksi un risku novēršanu, palīdzību, aizsardzību un atjaunošanu pēc katastrofām vai pēc karadarbības. Eiropas Savienība, pieņemot Eiropas konsensu par humāno palīdzību, šajā jomā ir bijusi vadībā. Humānā palīdzība ne vien tiecas nodrošināt vajadzības, bet arī ietver tādus elementus, kuru pamatā ir tiesības un cilvēka cieņas atjaunošana. Tiesībās balstītas pieejas ietvaros EESK var dot savu īpašo ieguldījumu. |
| --- | --- |

2.9

EESK vēlas uzsvērt, ka humānās palīdzības jēdziens pēdējos gadu desmitos ir mainījies un tagad ietver profilaksi un risku novēršanu, palīdzību, aizsardzību un atjaunošanu pēc katastrofām vai pēc karadarbības. Eiropas Savienība, pieņemot Eiropas konsensu par humāno palīdzību, šajā jomā ir bijusi vadībā. Humānā palīdzība ne vien tiecas nodrošināt vajadzības, bet arī ietver tādus elementus, kuru pamatā ir tiesības un cilvēka cieņas atjaunošana. Tiesībās balstītas pieejas ietvaros EESK var dot savu īpašo ieguldījumu.

| 2.10 | EESK vēlas arī uzsvērt, ka Eiropas konsenss par humāno palīdzību un iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie” var veicināt šo jautājumu aktualizēšanu atsevišķās dalībvalstīs, kurās humānās palīdzības tradīcijas nav attīstītas, taču ir liels potenciāls piedāvāt jaunu redzējumu, dinamiku un brīvprātīgos. Viens no iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” ieguvumiem varētu būt visas Eiropas Savienības iedzīvotāju brīvprātīgā darba veicināšana humānās palīdzības jomā. |
| --- | --- |

2.10

EESK vēlas arī uzsvērt, ka Eiropas konsenss par humāno palīdzību un iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie” var veicināt šo jautājumu aktualizēšanu atsevišķās dalībvalstīs, kurās humānās palīdzības tradīcijas nav attīstītas, taču ir liels potenciāls piedāvāt jaunu redzējumu, dinamiku un brīvprātīgos. Viens no iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” ieguvumiem varētu būt visas Eiropas Savienības iedzīvotāju brīvprātīgā darba veicināšana humānās palīdzības jomā.

| 2.11 | Tāpēc EESK pauž gandarījumu par iniciatīvu “ES palīdzības brīvprātīgie” un attiecīgās regulas izstrādē vēlas iekļaut savus ierosinājumus, it īpaši tajos aspektos, kuri ir visciešāk saistīti ar Komitejas uzdevumiem un pieredzi, ko tā guvusi kā ES pilsoniskās sabiedrības pārstāve. |
| --- | --- |

2.11

Tāpēc EESK pauž gandarījumu par iniciatīvu “ES palīdzības brīvprātīgie” un attiecīgās regulas izstrādē vēlas iekļaut savus ierosinājumus, it īpaši tajos aspektos, kuri ir visciešāk saistīti ar Komitejas uzdevumiem un pieredzi, ko tā guvusi kā ES pilsoniskās sabiedrības pārstāve.

3.   Brīvprātīgais darbs Eiropas palīdzības jomā

| 3.1 | EESK piekrīt brīvprātīgā darba definīcijām, kas ir norādītas regulas priekšlikumā un iekļautas citos atzinumos. EESK vēlas uzsvērt brīvprātīgā darba patieso būtību un risku to sajaukt ar citām nodarbinātības formām. Tādā ekonomikas krīzes laikā kā pašlaik tas ir īpaši svarīgs aspekts gan Eiropas Savienības iekšējā, gan ārējā darbībā. Tāpēc EESK rosina noteiktos gadījumos izvērtēt Eiropas brīvprātīgā darba iespējamo ekonomisko ietekmi valstīs, kurās strādā brīvprātīgie. |
| --- | --- |

3.1

EESK piekrīt brīvprātīgā darba definīcijām, kas ir norādītas regulas priekšlikumā un iekļautas citos atzinumos. EESK vēlas uzsvērt brīvprātīgā darba patieso būtību un risku to sajaukt ar citām nodarbinātības formām. Tādā ekonomikas krīzes laikā kā pašlaik tas ir īpaši svarīgs aspekts gan Eiropas Savienības iekšējā, gan ārējā darbībā. Tāpēc EESK rosina noteiktos gadījumos izvērtēt Eiropas brīvprātīgā darba iespējamo ekonomisko ietekmi valstīs, kurās strādā brīvprātīgie.

| 3.2 | EESK vēlas atgādināt, ka tiesību aktiem par brīvprātīgo darbu Eiropas Savienībā un jo īpaši par brīvprātīgo starptautisko darbību ir jābūt saskaņotiem. EESK norāda, ka brīvprātīgā darba atšķirīgais tiesiskais regulējums dažādās dalībvalstīs iniciatīvu “ES palīdzības brīvprātīgie” var ietekmēt negatīvi. (6) |
| --- | --- |

3.2

EESK vēlas atgādināt, ka tiesību aktiem par brīvprātīgo darbu Eiropas Savienībā un jo īpaši par brīvprātīgo starptautisko darbību ir jābūt saskaņotiem. EESK norāda, ka brīvprātīgā darba atšķirīgais tiesiskais regulējums dažādās dalībvalstīs iniciatīvu “ES palīdzības brīvprātīgie” var ietekmēt negatīvi. (6)

| 3.3 | Vienlaikus EESK pauž pārliecību, ka šādai iniciatīvai ir jāveicina brīvprātīgā darba un humānās palīdzības jautājumu aktualizēšana dalībvalstīs, kurās tradīcijas šajā jomā nav tik attīstītas. Iniciatīvai būtu jānodrošina līdzdalības iespēja šo valstu organizācijām un jāveicina brīvprātīgo iesaistīšana no visas Savienības saskaņā ar vienlīdzīgu iespēju principiem. EESK ierosina īstenot konkrētus pasākumus, lai veicinātu gan organizāciju, gan brīvprātīgo līdzdalību no tām dalībvalstīm, kuras līdz šim humānās palīdzības pasākumos piedalījušās mazāk. |
| --- | --- |

3.3

Vienlaikus EESK pauž pārliecību, ka šādai iniciatīvai ir jāveicina brīvprātīgā darba un humānās palīdzības jautājumu aktualizēšana dalībvalstīs, kurās tradīcijas šajā jomā nav tik attīstītas. Iniciatīvai būtu jānodrošina līdzdalības iespēja šo valstu organizācijām un jāveicina brīvprātīgo iesaistīšana no visas Savienības saskaņā ar vienlīdzīgu iespēju principiem. EESK ierosina īstenot konkrētus pasākumus, lai veicinātu gan organizāciju, gan brīvprātīgo līdzdalību no tām dalībvalstīm, kuras līdz šim humānās palīdzības pasākumos piedalījušās mazāk.

| 3.4 | Lai gan sākotnēji Līgumā par Eiropas Savienības darbību brīvprātīgo darbs tika attiecināts tikai uz humāno palīdzību, faktiski liela daļa finansēto pilotprojektu un brīvprātīgajiem uzticēto uzdevumu ir plašāka — tā attiecas arī uz sadarbību attīstības jomā, katastrofu risku mazināšanu, atjaunošanu un rekonstrukciju, stāvokļa atvieglošanu, izturību utt. EESK uzskata, ka šāda pielāgošana ir loģiska, un rosina pētīt, kā sekmēt turpmāko brīvprātīgo darbību ES attīstības sadarbības jomā. |
| --- | --- |

3.4

Lai gan sākotnēji Līgumā par Eiropas Savienības darbību brīvprātīgo darbs tika attiecināts tikai uz humāno palīdzību, faktiski liela daļa finansēto pilotprojektu un brīvprātīgajiem uzticēto uzdevumu ir plašāka — tā attiecas arī uz sadarbību attīstības jomā, katastrofu risku mazināšanu, atjaunošanu un rekonstrukciju, stāvokļa atvieglošanu, izturību utt. EESK uzskata, ka šāda pielāgošana ir loģiska, un rosina pētīt, kā sekmēt turpmāko brīvprātīgo darbību ES attīstības sadarbības jomā.

| 3.5 | Brīvprātīgo darbam Eiropas humānajā palīdzībā un attīstības sadarbības pasākumos kopumā jābūt saskaņotam ar pārējām ES iestāžu darbībām, tās jāpapildina un tajās jāiekļaujas. EESK uzskata, ka brīvprātīgo darbs var būt noderīgs arī citās starptautiskās attīstības sadarbības jomās, taču brīvprātīgie jāiesaista, rīkojoties apdomīgi, piesardzīgi un neradot kaitējumu, tādējādi atbilstīgi ierobežojot to situāciju klāstu, kurās brīvprātīgie tiek norīkoti. |
| --- | --- |

3.5

Brīvprātīgo darbam Eiropas humānajā palīdzībā un attīstības sadarbības pasākumos kopumā jābūt saskaņotam ar pārējām ES iestāžu darbībām, tās jāpapildina un tajās jāiekļaujas. EESK uzskata, ka brīvprātīgo darbs var būt noderīgs arī citās starptautiskās attīstības sadarbības jomās, taču brīvprātīgie jāiesaista, rīkojoties apdomīgi, piesardzīgi un neradot kaitējumu, tādējādi atbilstīgi ierobežojot to situāciju klāstu, kurās brīvprātīgie tiek norīkoti.

| 3.6 | Tāpēc EESK atbalsta to, ka Eiropas Parlaments ir ierobežojis brīvprātīgo iespējamo līdzdalību konfliktu situācijās, kas rada draudus drošībai, vai sarežģītos ārkārtas apstākļos. Palīdzības saņēmēju, brīvprātīgo un kopumā visa personāla drošībai ir jābūt pirmajā vietā, it īpaši situācijās, kādās tiek sniegta humānā palīdzība. |
| --- | --- |

3.6

Tāpēc EESK atbalsta to, ka Eiropas Parlaments ir ierobežojis brīvprātīgo iespējamo līdzdalību konfliktu situācijās, kas rada draudus drošībai, vai sarežģītos ārkārtas apstākļos. Palīdzības saņēmēju, brīvprātīgo un kopumā visa personāla drošībai ir jābūt pirmajā vietā, it īpaši situācijās, kādās tiek sniegta humānā palīdzība.

| 3.7 | Tāpēc EESK rosina panākt virzību tādu projektu veidu noteikšanā, kas ir piemērotāki brīvprātīgo iesaistīšanai, vai vismaz stingrāk noteikt, kāda veida darbībā nevajadzētu iesaistīt minētās iniciatīvas brīvprātīgos. Humānās palīdzības sniegšanas pasākumi ir ļoti plaši un dažādi, un starp tiem ir jāmeklē tādi, kuri ir vispiemērotākie brīvprātīgo iesaistei. |
| --- | --- |

3.7

Tāpēc EESK rosina panākt virzību tādu projektu veidu noteikšanā, kas ir piemērotāki brīvprātīgo iesaistīšanai, vai vismaz stingrāk noteikt, kāda veida darbībā nevajadzētu iesaistīt minētās iniciatīvas brīvprātīgos. Humānās palīdzības sniegšanas pasākumi ir ļoti plaši un dažādi, un starp tiem ir jāmeklē tādi, kuri ir vispiemērotākie brīvprātīgo iesaistei.

| 3.8 | EESK arī pauž gandarījumu, ka jauniešu brīvprātības jēdziens, kas izrietēja no Līguma, ir aizstāts ar reālistiskāku versiju, kura ietver dažādus brīvprātīgā darba tipus, tiem nepieciešamās prasības, īpatnības utt. EESK uzskata, ka ir jācenšas panākt, lai projektā būtu līdzsvarota dzimumu pārstāvība. |
| --- | --- |

3.8

EESK arī pauž gandarījumu, ka jauniešu brīvprātības jēdziens, kas izrietēja no Līguma, ir aizstāts ar reālistiskāku versiju, kura ietver dažādus brīvprātīgā darba tipus, tiem nepieciešamās prasības, īpatnības utt. EESK uzskata, ka ir jācenšas panākt, lai projektā būtu līdzsvarota dzimumu pārstāvība.

4.   Iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” īstenošanas uzdevumi

| 4.1 | ES iestādēm ir piesardzīga pieeja iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” praktiskā īstenošanā. Lai izvirzītu turpmākos uzdevumus un uzņemtos tos izpildīt, liela uzmanība būtu jāvelta līdz šim īstenoto izmēģinājuma projektu un iniciatīvu novērtēšanai. Šādu novērtējumu rezultāti būtu jādara zināmi visām ieinteresētajām pusēm un gūtās atziņas jāapspriež. |
| --- | --- |

4.1

ES iestādēm ir piesardzīga pieeja iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” praktiskā īstenošanā. Lai izvirzītu turpmākos uzdevumus un uzņemtos tos izpildīt, liela uzmanība būtu jāvelta līdz šim īstenoto izmēģinājuma projektu un iniciatīvu novērtēšanai. Šādu novērtējumu rezultāti būtu jādara zināmi visām ieinteresētajām pusēm un gūtās atziņas jāapspriež.

| 4.2 | Brīvprātīgo iesaistīšana jāveic, vienmēr pamatojoties uz nepieciešamību un pieprasījumu, iepriekš veicot katastrofu un sarežģītu krīžu skarto iedzīvotāju stāvokļa un vajadzību analīzi un novērtēšanu. Ļoti svarīgi minēto uzdevumu veikt, iesaistot koordinācijas mehānismus gan ES līmenī (Humānās palīdzības un pārtikas palīdzības jautājumu darba grupu (COHAFA), Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD mehānismus utt.), gan starptautiskā līmenī — ar Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) starpniecību. |
| --- | --- |

4.2

Brīvprātīgo iesaistīšana jāveic, vienmēr pamatojoties uz nepieciešamību un pieprasījumu, iepriekš veicot katastrofu un sarežģītu krīžu skarto iedzīvotāju stāvokļa un vajadzību analīzi un novērtēšanu. Ļoti svarīgi minēto uzdevumu veikt, iesaistot koordinācijas mehānismus gan ES līmenī (Humānās palīdzības un pārtikas palīdzības jautājumu darba grupu (COHAFA), Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD mehānismus utt.), gan starptautiskā līmenī — ar Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) starpniecību.

| 4.3 | Tāpat ir jāizveido skaidri mehānismi ar patlaban aktīviem humānās palīdzības jomā specializētiem tīkliem, piemēram, Starptautisko Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness biedrību federāciju, VOICE (Brīvprātīgās organizācijas sadarbībai ārkārtas situācijās) vai Starptautisko Brīvprātīgo organizāciju padomi (ICVA) utt. |
| --- | --- |

4.3

Tāpat ir jāizveido skaidri mehānismi ar patlaban aktīviem humānās palīdzības jomā specializētiem tīkliem, piemēram, Starptautisko Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness biedrību federāciju, VOICE (Brīvprātīgās organizācijas sadarbībai ārkārtas situācijās) vai Starptautisko Brīvprātīgo organizāciju padomi (ICVA) utt.

| 4.4 | Regulas priekšlikumā ir uzsvērta nepieciešamība noteikt standartus attiecībā uz visiem posmiem brīvprātīgo norīkošanai uz trešām valstīm. EESK piekrīt šai nostādnei un rosina minētos standartus noteikt saskaņā ar pašreizējiem atbilstīgiem humānās palīdzības jomas labas prakses un kvalitatīvi īstenotu iniciatīvu piemēriem. (7) |
| --- | --- |

4.4

Regulas priekšlikumā ir uzsvērta nepieciešamība noteikt standartus attiecībā uz visiem posmiem brīvprātīgo norīkošanai uz trešām valstīm. EESK piekrīt šai nostādnei un rosina minētos standartus noteikt saskaņā ar pašreizējiem atbilstīgiem humānās palīdzības jomas labas prakses un kvalitatīvi īstenotu iniciatīvu piemēriem. (7)

| 4.5 | Šajos standartos īpaša nozīme jāpiešķir drošības jautājumiem un tam, kā nodrošināt atbilstošus apstākļus, kas brīvprātīgajiem ļautu veikt savu darbību un radīt pievienoto vērtību humānās palīdzības projektos. |
| --- | --- |

4.5

Šajos standartos īpaša nozīme jāpiešķir drošības jautājumiem un tam, kā nodrošināt atbilstošus apstākļus, kas brīvprātīgajiem ļautu veikt savu darbību un radīt pievienoto vērtību humānās palīdzības projektos.

| 4.6 | Sadarbību brīvprātīgā darba jomā īsteno sabiedriskās organizācijas un — mazākā mērā — publiskās civilās iestādes. Lai šī darbība būtu veiksmīga, īpaši liela nozīme ir kvalitatīvām iestādēm. EESK piekrīt, ka ir jāturpina izstrādāt organizāciju sertificēšanas mehānismus, kuru pamatā ir pieredze un darba apjoms humānās palīdzības nozarē. Tādēļ EESK rosina analizēt un izvērtēt Civilās aizsardzības un humānās palīdzības ĢD uzkrāto pieredzi saistībā ar partnerības pamatnolīgumiem ar nevalstiskajām organizācijām un ANO aģentūrām. (8) |
| --- | --- |

4.6

Sadarbību brīvprātīgā darba jomā īsteno sabiedriskās organizācijas un — mazākā mērā — publiskās civilās iestādes. Lai šī darbība būtu veiksmīga, īpaši liela nozīme ir kvalitatīvām iestādēm. EESK piekrīt, ka ir jāturpina izstrādāt organizāciju sertificēšanas mehānismus, kuru pamatā ir pieredze un darba apjoms humānās palīdzības nozarē. Tādēļ EESK rosina analizēt un izvērtēt Civilās aizsardzības un humānās palīdzības ĢD uzkrāto pieredzi saistībā ar partnerības pamatnolīgumiem ar nevalstiskajām organizācijām un ANO aģentūrām. (8)

| 4.7 | EESK pauž pārliecību, ka sertificēšanas mehānisms ir jāveido, pamatojoties uz visu minēto pieredzi, un, to ieviešot, jāņem vērā tādi svarīgi kritēriji kā pārredzamība, brīva konkurence un vienlīdzīgas iespējas, kā arī pārskatatbildība. Ar šo iniciatīvu ir jāveicina tādu valstu NVO līdzdalība, kurām tradīcijas šajā jomā nav tik attīstītas. Tādēļ EESK rosina izstrādāt konkrētus pasākumus, ar kuriem šādās valstīs popularizēt iniciatīvu “ES palīdzības brīvprātīgie” un humānās palīdzības sniegšanu kopumā. |
| --- | --- |

4.7

EESK pauž pārliecību, ka sertificēšanas mehānisms ir jāveido, pamatojoties uz visu minēto pieredzi, un, to ieviešot, jāņem vērā tādi svarīgi kritēriji kā pārredzamība, brīva konkurence un vienlīdzīgas iespējas, kā arī pārskatatbildība. Ar šo iniciatīvu ir jāveicina tādu valstu NVO līdzdalība, kurām tradīcijas šajā jomā nav tik attīstītas. Tādēļ EESK rosina izstrādāt konkrētus pasākumus, ar kuriem šādās valstīs popularizēt iniciatīvu “ES palīdzības brīvprātīgie” un humānās palīdzības sniegšanu kopumā.

| 4.8 | Sertificēšanas kritērijiem ir jābūt attiecināmiem (lai gan pielāgotā formā) arī uz saņēmējām organizācijām skartajās valstīs. Prioritāte jāpiešķir saņēmēju organizāciju spēju stiprināšanas pasākumiem, un tiem jānodrošina projekta tehniskais, loģistikas un finanšu atbalsts. Šī iniciatīva var būt kā atbalsta instruments, lai sniegtu palīdzību partneriem dienvidu valstīs un stiprinātu kopienas, kas saņēmušas atbalstu. EESK šim tematam ir pievērsusi īpašu uzmanību un šajā jomā pieņēmusi vairākus atzinumus. (9) |
| --- | --- |

4.8

Sertificēšanas kritērijiem ir jābūt attiecināmiem (lai gan pielāgotā formā) arī uz saņēmējām organizācijām skartajās valstīs. Prioritāte jāpiešķir saņēmēju organizāciju spēju stiprināšanas pasākumiem, un tiem jānodrošina projekta tehniskais, loģistikas un finanšu atbalsts. Šī iniciatīva var būt kā atbalsta instruments, lai sniegtu palīdzību partneriem dienvidu valstīs un stiprinātu kopienas, kas saņēmušas atbalstu. EESK šim tematam ir pievērsusi īpašu uzmanību un šajā jomā pieņēmusi vairākus atzinumus. (9)

| 4.9 | EESK uzsver, ka iestādēm, kuras nosūta un uzņem brīvprātīgos, ir jābūt civilām iestādēm, lai nodrošinātu, ka tiek saglabāti humānās palīdzības principi un vērtības un ka skartās kopienas tos pieņem. |
| --- | --- |

4.9

EESK uzsver, ka iestādēm, kuras nosūta un uzņem brīvprātīgos, ir jābūt civilām iestādēm, lai nodrošinātu, ka tiek saglabāti humānās palīdzības principi un vērtības un ka skartās kopienas tos pieņem.

| 4.10 | Attiecībā uz tādu uzņēmumu dalību, kam ir korporatīvā brīvprātīgā darba vai cita veida pieredze, EESK uzskata, ka šis temats ir rūpīgi jāpēta, lai ierosinātu dažus mehānismus šādai līdzdalībai. Jebkurā gadījumā EESK uzskata, ka ir jāpalielina mazo un vidējo uzņēmumu nozīme, nevis — kā tas dažkārt noticis — jāstrādā tikai ar lielajām korporācijām, kurās ir uzņēmuma sociālās atbildības (CSR) vai līdzīgas nodaļas. |
| --- | --- |

4.10

Attiecībā uz tādu uzņēmumu dalību, kam ir korporatīvā brīvprātīgā darba vai cita veida pieredze, EESK uzskata, ka šis temats ir rūpīgi jāpēta, lai ierosinātu dažus mehānismus šādai līdzdalībai. Jebkurā gadījumā EESK uzskata, ka ir jāpalielina mazo un vidējo uzņēmumu nozīme, nevis — kā tas dažkārt noticis — jāstrādā tikai ar lielajām korporācijām, kurās ir uzņēmuma sociālās atbildības (CSR) vai līdzīgas nodaļas.

| 4.11 | Lai pasākumus veiksmīgi īstenotu, ļoti liela nozīme ir iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” kandidātu apmācībai. EESK pauž pārliecību, ka līdztekus tehniski profesionālajai apmācībai, kas ir neapšaubāmi svarīga, iekļautai un nozīmīgākai jābūt apmācībai vērtību jomā, apmācībai par skartajām iedzīvotāju grupām, attiecīgo starpkultūru dimensiju un palīdzības sniegšanas psihosociālajiem aspektiem — būtībā par daudziem jautājumiem, kas veido humānās palīdzības darbu papildus tehniskajai jomai. Sniedzot humāno palīdzību, īpaši svarīgi ir ievērot tās principus un vērtības, kam jābūt būtiskam brīvprātīgo apmācības elementam. |
| --- | --- |

4.11

Lai pasākumus veiksmīgi īstenotu, ļoti liela nozīme ir iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” kandidātu apmācībai. EESK pauž pārliecību, ka līdztekus tehniski profesionālajai apmācībai, kas ir neapšaubāmi svarīga, iekļautai un nozīmīgākai jābūt apmācībai vērtību jomā, apmācībai par skartajām iedzīvotāju grupām, attiecīgo starpkultūru dimensiju un palīdzības sniegšanas psihosociālajiem aspektiem — būtībā par daudziem jautājumiem, kas veido humānās palīdzības darbu papildus tehniskajai jomai. Sniedzot humāno palīdzību, īpaši svarīgi ir ievērot tās principus un vērtības, kam jābūt būtiskam brīvprātīgo apmācības elementam.

| 4.12 | Tādēļ ir jāiesaista iestādes, kurām jau ir pieredze šajā jomā dažādās dalībvalstīs, kā arī Eiropas mēroga apmācības tīkli. Tiem jābūt ne vien augstākās izglītības iestāžu tīkliem, bet arī bezpeļņas organizāciju tīkliem. Īpaša vērība jāpievērš jau īstenotajos pilotprojektos ietverto apmācības pasākumu novērtēšanai. EESK mudina pēc iespējas ātrāk apkopot šīs jomas labas prakses piemērus kā mērauklu (benchmarks) turpmākiem priekšlikumiem. |
| --- | --- |

4.12

Tādēļ ir jāiesaista iestādes, kurām jau ir pieredze šajā jomā dažādās dalībvalstīs, kā arī Eiropas mēroga apmācības tīkli. Tiem jābūt ne vien augstākās izglītības iestāžu tīkliem, bet arī bezpeļņas organizāciju tīkliem. Īpaša vērība jāpievērš jau īstenotajos pilotprojektos ietverto apmācības pasākumu novērtēšanai. EESK mudina pēc iespējas ātrāk apkopot šīs jomas labas prakses piemērus kā mērauklu (benchmarks) turpmākiem priekšlikumiem.

| 4.13 | Regulas priekšlikumā ir apsvērta iespēja izveidot datu bāzi, kurā būtu iekļauti potenciālie brīvprātīgie, kurus vēlāk varētu norīkot akreditētas organizācijas vai, iespējams, Komisijas dienesti. EESK vēlas vērst uzmanību uz to, ka brīvprātīgo iesaistīšana organizācijās ir atkarīga ne tikai no tehniskām prasībām, bet arī no nostājas attiecībā uz kopējām vērtībām un no organizācijas pilnvaru un uzdevumu pieņemšanas. EESK pauž pārliecību, ka minētais aspekts jāņem vērā, lai kāda būtu Eiropas Komisijas noteiktā kārtība brīvprātīgo datu bāzes izveidei. |
| --- | --- |

4.13

Regulas priekšlikumā ir apsvērta iespēja izveidot datu bāzi, kurā būtu iekļauti potenciālie brīvprātīgie, kurus vēlāk varētu norīkot akreditētas organizācijas vai, iespējams, Komisijas dienesti. EESK vēlas vērst uzmanību uz to, ka brīvprātīgo iesaistīšana organizācijās ir atkarīga ne tikai no tehniskām prasībām, bet arī no nostājas attiecībā uz kopējām vērtībām un no organizācijas pilnvaru un uzdevumu pieņemšanas. EESK pauž pārliecību, ka minētais aspekts jāņem vērā, lai kāda būtu Eiropas Komisijas noteiktā kārtība brīvprātīgo datu bāzes izveidei.

| 4.14 | Iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” īstenošana dod iespēju izvērst pasākumus Eiropas iedzīvotāju informēšanai un izglītošanai jautājumos, kas skar solidaritāti, nepieciešamību nodrošināt palīdzības plūsmu arī krīzes laikā un popularizēt universālas vērtības. Tāpat kā citos atzinumos, EESK vēlas uzsvērt, ka nepieciešama ne tikai attiecīgo pasākumu lielāka atpazīstamība, bet arī jāveido ciešākas saiknes ar sabiedrību kopumā. Lai to panāktu, liela nozīme ir pilsoniskās sabiedrības organizācijām, no kurām daudzas ir pārstāvētas EESK. EESK uzskata, ka sabiedrības informēšanas pasākumi galvenokārt īstenojami dalībvalstīs ar mazāku pieredzi humānās palīdzības sniegšanā. |
| --- | --- |

4.14

Iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” īstenošana dod iespēju izvērst pasākumus Eiropas iedzīvotāju informēšanai un izglītošanai jautājumos, kas skar solidaritāti, nepieciešamību nodrošināt palīdzības plūsmu arī krīzes laikā un popularizēt universālas vērtības. Tāpat kā citos atzinumos, EESK vēlas uzsvērt, ka nepieciešama ne tikai attiecīgo pasākumu lielāka atpazīstamība, bet arī jāveido ciešākas saiknes ar sabiedrību kopumā. Lai to panāktu, liela nozīme ir pilsoniskās sabiedrības organizācijām, no kurām daudzas ir pārstāvētas EESK. EESK uzskata, ka sabiedrības informēšanas pasākumi galvenokārt īstenojami dalībvalstīs ar mazāku pieredzi humānās palīdzības sniegšanā.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu ES palīdzības brīvprātīgie (COM (2012) 514 final).

1

(2)  Humānās palīdzības ĢD par šo tematu pasūtīja trīs prognožu pētījumus (2006., 2010. un 2012. gadā): “Pārskats par Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa izveidi” (2006. gads), “Pārskats par Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa izveidi — galīgais pārskats” (2010. gads) un “Ietekmes novērtējums: Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa izveide” (2012. gads), kuros tika gūti dažādi secinājumi.

2

(3)  Humānās palīdzības ĢD 2012. gada ziņojuma dati http://ec.europa.eu/echo/files/funding/figures/budget_implementation/AnnexV.pdf

3

(4)  Par šo tematu veiktajā 2012. gada marta Eirobarometra pētījumā iekļautie dati liecina, ka 88 % Eiropas iedzīvotāju atbalsta Savienības līdzekļu piešķiršanu šiem uzdevumiem. http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_383-384_fact_lv_lv.pdf

4

(5)  Konsensa 8. pants (OV C 025, 30.1.2008., 1.–12. lpp.). Konsensā minētas arī tādas iniciatīvas kā SPHERE projekts, kurā definētas humāno krīžu skarto iedzīvotāju tiesības un rosināti pasākumi to aizsardzība. SPHERE“Humānās palīdzības harta” un obligātie standarti.

5

SPHERE

SPHERE

(6)  EESK atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Paziņojums par ES politiku un brīvprātīgo darbu: pārrobežu brīvprātīgā darba atzīšana un veicināšana Eiropas Savienībā”. COM(2011) 568 final. OV C 181, 21.6.2012., 150.-153. lpp.

6

(7)  EESK rosina īpaši uzraudzīt kopējo standartu iniciatīvu (JSI), kas izveidota ar trim būtiskām humānās palīdzības pilnveidošanas iniciatīvām: projektu SPHERE, iniciatīvu HAP (starptautiskā partnerība pārskatatbildībai humānās palīdzības jomā) un kodekssu “People in Aid”.

7

JSI

SPHERE

HAP

People in Aid

(8)  Tāpat vajadzētu pārraudzīt Humānās palīdzības sniegšanas vadības komitejas iesniegtos priekšlikumus, kas patlaban tiek apspriesti, kā arī pētīt vairākās dalībvalstīs ieviestos akreditācijas mehānismus, lai rastu saskaņotus risinājumus un novērstu dublēšanos.

8

(9)  EESK atzinums par tematu: “Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība Eiropas Savienības īstenotajā politikā attīstības jomā un sadarbības politikā attīstības jomā”. OV C 181, 21.6.2012., 28.-34. lpp.

9

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/16

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Imigrantus iekļaujošāka pilsonība” (pašiniciatīvas atzinums)

2014/C 67/04

Ziņotājs:
  Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lieto komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2013. gada 14. februārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Imigrantus iekļaujošāka pilsonība”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2013. gada 3. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar 176 balsīm par, 10 balsīm pret un 14 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Priekšlikumi un ieteikumi

| 1.1 | EESK norāda, ka pēdējos desmit gados ES ir sperti ļoti nozīmīgi soļi, lai panāktu vienlīdzīgas tiesības, brīvības un garantijas Eiropas pilsonības jomā, stiprinot uzturēšanās kritēriju attiecībā pret valstspiederības kritēriju. Eiropas pilsonība virzās uz uzturēšanās pilsonību, kas saistīta ar Pamattiesību hartu un Līguma (LESD) vērtībām un principiem. |
| --- | --- |

1.1

EESK norāda, ka pēdējos desmit gados ES ir sperti ļoti nozīmīgi soļi, lai panāktu vienlīdzīgas tiesības, brīvības un garantijas Eiropas pilsonības jomā, stiprinot uzturēšanās kritēriju attiecībā pret valstspiederības kritēriju. Eiropas pilsonība virzās uz uzturēšanās pilsonību, kas saistīta ar Pamattiesību hartu un Līguma (LESD) vērtībām un principiem.

| 1.2 | Komiteja uzskata, ka pašreiz ir jāizvērtē un jāanalizē, kuri uzdevumi nav paveikti un kādi šķēršļi joprojām pastāv, lai iekļaujošāka, līdzdalību un pilsoniskumu veicinoša Eiropas pilsonība būtu pieejama visiem, kas pastāvīgi uzturas Savienībā. |
| --- | --- |

1.2

Komiteja uzskata, ka pašreiz ir jāizvērtē un jāanalizē, kuri uzdevumi nav paveikti un kādi šķēršļi joprojām pastāv, lai iekļaujošāka, līdzdalību un pilsoniskumu veicinoša Eiropas pilsonība būtu pieejama visiem, kas pastāvīgi uzturas Savienībā.

| 1.3 | Eiropas iedzīvotājiem 21. gadsimtā ir liels izaicinājums: paplašināt Eiropas demokrātijas pamatus, iekļaujot jaunus pilsoņus ar vienlīdzīgām tiesībām un pienākumiem; lai to panāktu, tiesības uz dalībvalsts un Eiropas pilsonību jāattiecina uz visām imigrējušām personām, kuras veido plašu nacionālo, etnisko, reliģisko un kultūru daudzveidību. Komiteja uzskata, ka Eiropas demokrātiskā sabiedrība ir brīva un atvērta un ka tās pamatā jābūt visu iedzīvotāju integrācijai neatkarīgi no viņu izcelsmes un identitātes pazīmēm. |
| --- | --- |

1.3

Eiropas iedzīvotājiem 21. gadsimtā ir liels izaicinājums: paplašināt Eiropas demokrātijas pamatus, iekļaujot jaunus pilsoņus ar vienlīdzīgām tiesībām un pienākumiem; lai to panāktu, tiesības uz dalībvalsts un Eiropas pilsonību jāattiecina uz visām imigrējušām personām, kuras veido plašu nacionālo, etnisko, reliģisko un kultūru daudzveidību. Komiteja uzskata, ka Eiropas demokrātiskā sabiedrība ir brīva un atvērta un ka tās pamatā jābūt visu iedzīvotāju integrācijai neatkarīgi no viņu izcelsmes un identitātes pazīmēm.

| 1.4 | EESK ierosina padomāt par to, vai pašreizējie normatīvie un politiskie pamati, uz kuriem balstās Eiropas imigrācijas, pilsonības un integrācijas politika, ir pietiekami mūsdienu Eiropas sabiedrībai, kas kļūst arvien plurālistiskāka un daudzveidīgāka. |
| --- | --- |

1.4

EESK ierosina padomāt par to, vai pašreizējie normatīvie un politiskie pamati, uz kuriem balstās Eiropas imigrācijas, pilsonības un integrācijas politika, ir pietiekami mūsdienu Eiropas sabiedrībai, kas kļūst arvien plurālistiskāka un daudzveidīgāka.

| 1.5 | Ekonomikas krīzes laikā no politiskās dienaskārtības ir svītrota pamattiesību aizsardzība, integrācija un cīņa pret diskrimināciju. EESK brīdina, ka var palielināties neiecietība, rasisms un ksenofobija pret imigrantiem un minoritātēm. Politiķiem, sabiedrībā ietekmīgām personām un plašsaziņas līdzekļiem jārīkojas īpaši atbildīgi un jārāda nepārprotams politisks un sabiedrisks piemērs, lai novērstu šādu attieksmi; savukārt ES iestādēm jārīkojas izlēmīgi, lai aizsargātu pamattiesības. |
| --- | --- |

1.5

Ekonomikas krīzes laikā no politiskās dienaskārtības ir svītrota pamattiesību aizsardzība, integrācija un cīņa pret diskrimināciju. EESK brīdina, ka var palielināties neiecietība, rasisms un ksenofobija pret imigrantiem un minoritātēm. Politiķiem, sabiedrībā ietekmīgām personām un plašsaziņas līdzekļiem jārīkojas īpaši atbildīgi un jārāda nepārprotams politisks un sabiedrisks piemērs, lai novērstu šādu attieksmi; savukārt ES iestādēm jārīkojas izlēmīgi, lai aizsargātu pamattiesības.

| 1.6 | Komiteja vēlas paust skaidru nostāju tiem, kas no atstumjoša nacionālisma pozīcijām definē valsts un Eiropas identitāti tā, ka miljoniem personu viņu valstiskās piederības dēļ nav tiesību iegūt pilsonību un viņiem nav stabila juridiskā statusa. Ir jāuzlabo Eiropas demokrātijas kvalitāte, paplašinot piekļuvi pilsonībai gan valstu, gan Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

1.6

Komiteja vēlas paust skaidru nostāju tiem, kas no atstumjoša nacionālisma pozīcijām definē valsts un Eiropas identitāti tā, ka miljoniem personu viņu valstiskās piederības dēļ nav tiesību iegūt pilsonību un viņiem nav stabila juridiskā statusa. Ir jāuzlabo Eiropas demokrātijas kvalitāte, paplašinot piekļuvi pilsonībai gan valstu, gan Eiropas līmenī.

Ieteikumi dalībvalstīm

| 1.7 | Tā kā daudzām dalībvalstīm ir ierobežojoši tiesību akti attiecībā uz valsts pilsonības iegūšanu, EESK iesaka pieņemt elastīgākus tiesību aktus un administratīvās procedūras, lai trešo valstu pilsoņi, kuriem ir pastāvīgā iedzīvotāja statuss (1), varētu iegūt valsts pilsonību. |
| --- | --- |

1.7

Tā kā daudzām dalībvalstīm ir ierobežojoši tiesību akti attiecībā uz valsts pilsonības iegūšanu, EESK iesaka pieņemt elastīgākus tiesību aktus un administratīvās procedūras, lai trešo valstu pilsoņi, kuriem ir pastāvīgā iedzīvotāja statuss (1), varētu iegūt valsts pilsonību.

| 1.8 | Komiteja aicina dalībvalstis slēgt nolīgumus ar imigrantu izcelsmes valstīm, lai tiem varētu būt dubultpilsonība. |
| --- | --- |

1.8

Komiteja aicina dalībvalstis slēgt nolīgumus ar imigrantu izcelsmes valstīm, lai tiem varētu būt dubultpilsonība.

| 1.9 | Dalībvalstīm jāparaksta un jāratificē 1997. gada Eiropas Konvencija par pilsonību un 1992. gada Konvencija par ārvalstnieku dalību vietējā līmeņa sabiedriskajā dzīvē, kā arī pilsonības iegūšanas un zaudēšanas politikā jāievēro proporcionalitātes princips, tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību un nediskriminācijas princips. |
| --- | --- |

1.9

Dalībvalstīm jāparaksta un jāratificē 1997. gada Eiropas Konvencija par pilsonību un 1992. gada Konvencija par ārvalstnieku dalību vietējā līmeņa sabiedriskajā dzīvē, kā arī pilsonības iegūšanas un zaudēšanas politikā jāievēro proporcionalitātes princips, tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību un nediskriminācijas princips.

| 1.10 | EESK ņem vērā, ka atsevišķas dalībvalstis liek šķēršļus politisko tiesību jomā (balsstiesības, biedrošanās tiesības, politiskās līdzdalības tiesības), un iesaka grozīt valstu tiesību aktus, lai trešo valstu pilsoņiem, kuri pastāvīgi uzturas ES, būtu nodrošinātas politiskās tiesības. |
| --- | --- |

1.10

EESK ņem vērā, ka atsevišķas dalībvalstis liek šķēršļus politisko tiesību jomā (balsstiesības, biedrošanās tiesības, politiskās līdzdalības tiesības), un iesaka grozīt valstu tiesību aktus, lai trešo valstu pilsoņiem, kuri pastāvīgi uzturas ES, būtu nodrošinātas politiskās tiesības.

Līguma reformas priekšlikums

| 1.11 | Komiteja iesaka Eiropas Savienībai nākotnē, kad tiks uzsākts jauns Līguma (LESD) reformas process, grozīt 20. pantu, lai trešo valstu pilsoņi, kuri pastāvīgi uzturas ES un kuriem ir pastāvīgā iedzīvotāja statuss, tiktu atzīti par Eiropas Savienības pilsoņiem. |
| --- | --- |

1.11

Komiteja iesaka Eiropas Savienībai nākotnē, kad tiks uzsākts jauns Līguma (LESD) reformas process, grozīt 20. pantu, lai trešo valstu pilsoņi, kuri pastāvīgi uzturas ES un kuriem ir pastāvīgā iedzīvotāja statuss, tiktu atzīti par Eiropas Savienības pilsoņiem.

| 1.12 | Pastāvīgās dzīvesvietas kritērijs jāizmanto, lai iegūtu Savienības pilsonību. Kā EESK jau norādījusi iepriekš izstrādātā atzinumā (2), Eiropas tiesībās pastāvīgā dzīvesvieta jau tiek izmantota kā kritērijs, lai trešo valstu pilsoņiem piešķirtu dažādas ekonomiskās, sociālās, kultūras un pilsoniskās tiesības un brīvības. Vairums šo tiesību ir līdzīgas Eiropas pilsoņu tiesībām. Taču patlaban tajās neietilpst dažas politiskās tiesības, piemēram, balsstiesības. EESK vēlas uzsvērt, ka “likumīga pastāvīga uzturēšanās jānosaka par kritēriju Eiropas Savienības pilsonības iegūšanai” (3). |
| --- | --- |

1.12

Pastāvīgās dzīvesvietas kritērijs jāizmanto, lai iegūtu Savienības pilsonību. Kā EESK jau norādījusi iepriekš izstrādātā atzinumā (2), Eiropas tiesībās pastāvīgā dzīvesvieta jau tiek izmantota kā kritērijs, lai trešo valstu pilsoņiem piešķirtu dažādas ekonomiskās, sociālās, kultūras un pilsoniskās tiesības un brīvības. Vairums šo tiesību ir līdzīgas Eiropas pilsoņu tiesībām. Taču patlaban tajās neietilpst dažas politiskās tiesības, piemēram, balsstiesības. EESK vēlas uzsvērt, ka “likumīga pastāvīga uzturēšanās jānosaka par kritēriju Eiropas Savienības pilsonības iegūšanai” (3).

Priekšlikums Eiropas iestādēm

| 1.13 | ES Pamattiesību hartai ir saistošs raksturs, un tā rada jaunu Eiropas imigrācijas, integrācijas un pilsonības politikas sistēmu. Komisijai būtu jāanalizē, kā harta ietekmē trešo valstu pilsoņu statusu un tiesības, lai sāktu jaunas iniciatīvas, kas pielāgotu imigrācijas tiesības aktus hartas garantijām. |
| --- | --- |

1.13

ES Pamattiesību hartai ir saistošs raksturs, un tā rada jaunu Eiropas imigrācijas, integrācijas un pilsonības politikas sistēmu. Komisijai būtu jāanalizē, kā harta ietekmē trešo valstu pilsoņu statusu un tiesības, lai sāktu jaunas iniciatīvas, kas pielāgotu imigrācijas tiesības aktus hartas garantijām.

| 1.14 | Hartā noteikti galvenie principi jaunai trešo valstu pilsoņu civilpilsonības koncepcijai (vienotu pamattiesību un pamatpienākumu kopums). Komiteja iesaka šīs civilpilsonības izstrādi noteikt par vienu no prioritātēm jaunajā politikas programmā, kas sekos Stokholmas programmai pēc 2014. gada. |
| --- | --- |

1.14

Hartā noteikti galvenie principi jaunai trešo valstu pilsoņu civilpilsonības koncepcijai (vienotu pamattiesību un pamatpienākumu kopums). Komiteja iesaka šīs civilpilsonības izstrādi noteikt par vienu no prioritātēm jaunajā politikas programmā, kas sekos Stokholmas programmai pēc 2014. gada.

| 1.15 | ES būtu jāpieņem Imigrācijas kodekss, kas nodrošinātu lielāku pārredzamību un juridisko noteiktību attiecībā uz trešo valstu pilsoņu, kuri uzturas ES, tiesībām un brīvībām. Komiteja uzskata, ka ar Eiropas imigrācijas tiesību aktiem jānodrošina vienlīdzīga attieksme un diskriminācijas aizliegums. |
| --- | --- |

1.15

ES būtu jāpieņem Imigrācijas kodekss, kas nodrošinātu lielāku pārredzamību un juridisko noteiktību attiecībā uz trešo valstu pilsoņu, kuri uzturas ES, tiesībām un brīvībām. Komiteja uzskata, ka ar Eiropas imigrācijas tiesību aktiem jānodrošina vienlīdzīga attieksme un diskriminācijas aizliegums.

| 1.16 | Komisijai būtu jāizvērtē problēmas, kas dalībvalstīs joprojām vērojamas trešo valstu pilsoņu pamattiesību aizsardzības jomā, it īpaši attiecībā uz sociālajām tiesībām, mobilitāti un piekļuvi efektīvai tiesiskajai aizsardzībai. |
| --- | --- |

1.16

Komisijai būtu jāizvērtē problēmas, kas dalībvalstīs joprojām vērojamas trešo valstu pilsoņu pamattiesību aizsardzības jomā, it īpaši attiecībā uz sociālajām tiesībām, mobilitāti un piekļuvi efektīvai tiesiskajai aizsardzībai.

| 1.17 | Komisijai būtu jāizpēta dažu dalībvalstu liktie šķēršļi pastāvīgās uzturēšanās statusa un Zilās kartes (4) īstenošanai un būtu efektīvi jāpabeidz pienākumu neizpildes procedūras pret tām dalībvalstīm, kuras neievēro Kopienas tiesību aktus. |
| --- | --- |

1.17

Komisijai būtu jāizpēta dažu dalībvalstu liktie šķēršļi pastāvīgās uzturēšanās statusa un Zilās kartes (4) īstenošanai un būtu efektīvi jāpabeidz pienākumu neizpildes procedūras pret tām dalībvalstīm, kuras neievēro Kopienas tiesību aktus.

| 1.18 | Saskaņā ar integrācijas programmu Komisijai būtu jāizvērtē dalībvalstu procedūras un šķēršļi pilsonības iegūšanai un zaudēšanai un to ietekme uz Savienības pilsonību. |
| --- | --- |

1.18

Saskaņā ar integrācijas programmu Komisijai būtu jāizvērtē dalībvalstu procedūras un šķēršļi pilsonības iegūšanai un zaudēšanai un to ietekme uz Savienības pilsonību.

| 1.19 | Komiteja aicina Eiropas Komisiju sagatavot ziņojumu par panākto progresu Eiropas Savienības debatēs par Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību (5). Komisijai būtu jāsagatavo nosacījumi tās ratifikācijai. |
| --- | --- |

1.19

Komiteja aicina Eiropas Komisiju sagatavot ziņojumu par panākto progresu Eiropas Savienības debatēs par Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību (5). Komisijai būtu jāsagatavo nosacījumi tās ratifikācijai.

2.   Eiropas pilsonība

| 2.1 | 2013. gads ir pasludināts par “Eiropas Pilsoņu gadu”. Eiropas pilsonība ir viens no efektīvākajiem instrumentiem, ar ko stiprināt visu eiropiešu kopējo identitāti. Komiteja uzskata, ka joprojām ir aktuāla tā politiskā ideja, kas pastāvēja ES pirmsākumos, kad Žans Monē paziņoja: “Mēs neapvienojam valstis, mēs apvienojam cilvēkus”. |
| --- | --- |

2.1

2013. gads ir pasludināts par “Eiropas Pilsoņu gadu”. Eiropas pilsonība ir viens no efektīvākajiem instrumentiem, ar ko stiprināt visu eiropiešu kopējo identitāti. Komiteja uzskata, ka joprojām ir aktuāla tā politiskā ideja, kas pastāvēja ES pirmsākumos, kad Žans Monē paziņoja: “Mēs neapvienojam valstis, mēs apvienojam cilvēkus”.

| 2.2 | Eiropas pilsonība nav jēdziens bez satura, tas ir konkrēts juridisks un politisks statuss, ko veido tiesības un brīvības. Demokrātija, brīvība, tiesiskums, vienlīdzība un cilvēktiesības ir Savienības pamatvērtības, kas nostiprinātas Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā. |
| --- | --- |

2.2

Eiropas pilsonība nav jēdziens bez satura, tas ir konkrēts juridisks un politisks statuss, ko veido tiesības un brīvības. Demokrātija, brīvība, tiesiskums, vienlīdzība un cilvēktiesības ir Savienības pamatvērtības, kas nostiprinātas Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā.

| 2.3 | EESK uzskata, ka tādos grūtos apstākļos, kādi ir patlaban, kad Eiropā ir smaga ekonomikas, sociālā un politiskā krīze, ir vajadzīgas inovatīvas stratēģijas, lai veicinātu pieejamāku un iekļaujošāku pilsonību un stiprinātu visu Eiropas Savienībā dzīvojošo personu uzticēšanos. |
| --- | --- |

2.3

EESK uzskata, ka tādos grūtos apstākļos, kādi ir patlaban, kad Eiropā ir smaga ekonomikas, sociālā un politiskā krīze, ir vajadzīgas inovatīvas stratēģijas, lai veicinātu pieejamāku un iekļaujošāku pilsonību un stiprinātu visu Eiropas Savienībā dzīvojošo personu uzticēšanos.

| 2.4 | Eiropas Komisija publiskojusi otro ziņojumu par Eiropas pilsonību “Eiropas pilsoņi – jūsu tiesības, jūsu nākotne”, kurā analizēti daži pašreizējie šķēršļi un problēmas. EESK atzinīgi vērtē Komisijas ziņojumu, bet norāda uz politikas pasākumu trūkumu attiecībā uz trešo valstu pilsoņiem, kuru tiesības un brīvības līdzinās ES pilsoņu tiesībām un brīvībām, tomēr tās nav pilnīgas. |
| --- | --- |

2.4

Eiropas Komisija publiskojusi otro ziņojumu par Eiropas pilsonību “Eiropas pilsoņi – jūsu tiesības, jūsu nākotne”, kurā analizēti daži pašreizējie šķēršļi un problēmas. EESK atzinīgi vērtē Komisijas ziņojumu, bet norāda uz politikas pasākumu trūkumu attiecībā uz trešo valstu pilsoņiem, kuru tiesības un brīvības līdzinās ES pilsoņu tiesībām un brīvībām, tomēr tās nav pilnīgas.

| 2.5 | Komiteja uzsāk vairākas iniciatīvas, lai veicinātu aktīvāku Eiropas pilsoniskumu, bet vērš uzmanību uz nopietnu problēmu — daudzi jaunieši, kuri ir imigrantu pēcteči otrajā vai trešajā paaudzē, saskaras ar nopietnu diskrimināciju un atstumtību, kas būtiski mazina piederības sajūtu sabiedrībai, kura tos uzskata par “otrās šķiras pilsoņiem”. |
| --- | --- |

2.5

Komiteja uzsāk vairākas iniciatīvas, lai veicinātu aktīvāku Eiropas pilsoniskumu, bet vērš uzmanību uz nopietnu problēmu — daudzi jaunieši, kuri ir imigrantu pēcteči otrajā vai trešajā paaudzē, saskaras ar nopietnu diskrimināciju un atstumtību, kas būtiski mazina piederības sajūtu sabiedrībai, kura tos uzskata par “otrās šķiras pilsoņiem”.

3.   Eiropas integrācijas programma: imigrantu dalība demokrātijas procesā

| 3.1 | Jau pirms 10 gadiem EESK ieteica, lai integrācija būtu kopējās migrācijas politikas būtiska daļa, un aicināja izstrādāt Eiropas programmu. Padome 2004. gadā apstiprināja kopējus integrācijas politikas pamatprincipus, tostarp šādus: “Labākas imigrantu integrācijas faktoru vidū izšķirošs ir nosacījums, ka ieceļotājus nediskriminē un viņi ir līdztiesīgi pamatiedzīvotājiem attiecībā uz piekļuvi iestādēm, kā arī sabiedriskiem un privātiem labumiem un pakalpojumiem” un “Imigrantu dalība demokrātiskajā procesā un integrācijas politikas un instrumentu formulēšanā, jo īpaši vietējā līmenī, veicina imigrantu integrāciju”. |
| --- | --- |

3.1

Jau pirms 10 gadiem EESK ieteica, lai integrācija būtu kopējās migrācijas politikas būtiska daļa, un aicināja izstrādāt Eiropas programmu. Padome 2004. gadā apstiprināja kopējus integrācijas politikas pamatprincipus, tostarp šādus: “Labākas imigrantu integrācijas faktoru vidū izšķirošs ir nosacījums, ka ieceļotājus nediskriminē un viņi ir līdztiesīgi pamatiedzīvotājiem attiecībā uz piekļuvi iestādēm, kā arī sabiedriskiem un privātiem labumiem un pakalpojumiem” un “Imigrantu dalība demokrātiskajā procesā un integrācijas politikas un instrumentu formulēšanā, jo īpaši vietējā līmenī, veicina imigrantu integrāciju”.

| 3.2 | Eiropas Komisija sadarbībā ar EESK pašlaik izstrādā Eiropas integrācijas programmu un veicina daudzus dalībvalstu atbalsta pasākumus. EESK un Komisija ir izveidojušas Eiropas Integrācijas forumu (6) ar mērķi veicināt imigrantu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalību. |
| --- | --- |

3.2

Eiropas Komisija sadarbībā ar EESK pašlaik izstrādā Eiropas integrācijas programmu un veicina daudzus dalībvalstu atbalsta pasākumus. EESK un Komisija ir izveidojušas Eiropas Integrācijas forumu (6) ar mērķi veicināt imigrantu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalību.

| 3.3 | Komiteja ir devusi savu ieguldījumu integrācijas programmas izstrādē, sagatavojot vairākus atzinumus (7). |
| --- | --- |

3.3

Komiteja ir devusi savu ieguldījumu integrācijas programmas izstrādē, sagatavojot vairākus atzinumus (7).

| 3.4 | Forumā izvērtēts, cik nozīmīga integrācijai ir imigrantu līdzdalība demokrātijas procesā, un secināts, ka dalībvalstis, kuras sekmē imigrantu tiesības iegūt pilsonību, uzlabo integrāciju. Tāpēc Komiteja iesaka dalībvalstīm pieņemt valsts tiesībās elastīgākus tiesību aktus, lai trešo valstu pilsoņi, kuriem ir pastāvīgā iedzīvotāja statuss, var iegūt pilsonību. |
| --- | --- |

3.4

Forumā izvērtēts, cik nozīmīga integrācijai ir imigrantu līdzdalība demokrātijas procesā, un secināts, ka dalībvalstis, kuras sekmē imigrantu tiesības iegūt pilsonību, uzlabo integrāciju. Tāpēc Komiteja iesaka dalībvalstīm pieņemt valsts tiesībās elastīgākus tiesību aktus, lai trešo valstu pilsoņi, kuriem ir pastāvīgā iedzīvotāja statuss, var iegūt pilsonību.

| 3.5 | Komiteja pauž gandarījumu, ka arodbiedrības, darba devēju organizācijas un NVO īsteno integrācijai labvēlīgu pieeju un veicina imigrantu līdzdalību attiecīgo organizāciju demokrātiskajā dzīvē. Pilsoniskā sabiedrība mudina trešo valstu pilsoņus kļūt par aktīviem šo organizāciju dalībniekiem. |
| --- | --- |

3.5

Komiteja pauž gandarījumu, ka arodbiedrības, darba devēju organizācijas un NVO īsteno integrācijai labvēlīgu pieeju un veicina imigrantu līdzdalību attiecīgo organizāciju demokrātiskajā dzīvē. Pilsoniskā sabiedrība mudina trešo valstu pilsoņus kļūt par aktīviem šo organizāciju dalībniekiem.

| 3.6 | Integrācija ir divpusējs sabiedrisks savstarpējas pielāgošanās process starp imigrantiem un uzņemošās valsts sabiedrību, kas ar labu pārvaldību jāatbalsta Eiropas Savienības, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī. Eiropas līmenī vienotai pieejai ir būtiska pievienotā vērtība, jo tā saista integrāciju ar Līgumā ietvertām vērtībām un principiem, vienlīdzīgu attieksmi un diskriminācijas aizliegumu, kā arī ar Pamattiesību hartu, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

3.6

Integrācija ir divpusējs sabiedrisks savstarpējas pielāgošanās process starp imigrantiem un uzņemošās valsts sabiedrību, kas ar labu pārvaldību jāatbalsta Eiropas Savienības, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī. Eiropas līmenī vienotai pieejai ir būtiska pievienotā vērtība, jo tā saista integrāciju ar Līgumā ietvertām vērtībām un principiem, vienlīdzīgu attieksmi un diskriminācijas aizliegumu, kā arī ar Pamattiesību hartu, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un stratēģiju “Eiropa 2020”.

| 3.7 | Ar Eiropas imigrācijas tiesību aktiem jānodrošina vienlīdzīga attieksme un diskriminācijas aizliegums. Šajā sakarā būtu jāpiemin jautājums par tiesībām un iespējām valodu un reliģijas jomā. Komiteja ļoti pozitīvi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu ierosināt direktīvu (8), lai veicinātu Eiropas darba ņēmēju tiesību īstenošanu pārvietošanās brīvības jomā. |
| --- | --- |

3.7

Ar Eiropas imigrācijas tiesību aktiem jānodrošina vienlīdzīga attieksme un diskriminācijas aizliegums. Šajā sakarā būtu jāpiemin jautājums par tiesībām un iespējām valodu un reliģijas jomā. Komiteja ļoti pozitīvi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu ierosināt direktīvu (8), lai veicinātu Eiropas darba ņēmēju tiesību īstenošanu pārvietošanās brīvības jomā.

| 3.8 | Tomēr EESK ir ierosinājusi, lai visām personām, kuras uzturas ES, būtu nodrošināta vienlīdzīga attieksme neatkarīgi no viņu migrācijas statusa vai pilsonības; lai to panāktu, ir jānovērš daži pašreizējie Savienības pilsonības statusa ierobežojumi. |
| --- | --- |

3.8

Tomēr EESK ir ierosinājusi, lai visām personām, kuras uzturas ES, būtu nodrošināta vienlīdzīga attieksme neatkarīgi no viņu migrācijas statusa vai pilsonības; lai to panāktu, ir jānovērš daži pašreizējie Savienības pilsonības statusa ierobežojumi.

4.   Valsts pilsonība, uzturēšanās un Eiropas Savienības pilsonība

| 4.1 | Komiteja vēlas rosināt pārdomas par Eiropas pilsonību attiecībā uz personām, kuras ir trešo valstu pilsoņi, kas likumīgi un pastāvīgi uzturas ES. Ir jāatgriežas pie Eiropadomes Tamperes sanāksmes secinājumos (9) sākotnēji noteiktās pieejas. Viena no pašreizējām politikas prioritātēm joprojām ir taisnīga un vienlīdzīga attieksme pret Eiropas pilsoņiem un trešo valstu pilsoņiem, kā tika noteikts Tamperē (10), jo kopējās migrācijas politikas īstenošanas četrpadsmit gados šie mērķi nav sasniegti. |
| --- | --- |

4.1

Komiteja vēlas rosināt pārdomas par Eiropas pilsonību attiecībā uz personām, kuras ir trešo valstu pilsoņi, kas likumīgi un pastāvīgi uzturas ES. Ir jāatgriežas pie Eiropadomes Tamperes sanāksmes secinājumos (9) sākotnēji noteiktās pieejas. Viena no pašreizējām politikas prioritātēm joprojām ir taisnīga un vienlīdzīga attieksme pret Eiropas pilsoņiem un trešo valstu pilsoņiem, kā tika noteikts Tamperē (10), jo kopējās migrācijas politikas īstenošanas četrpadsmit gados šie mērķi nav sasniegti.

| 4.2 | Dalībvalstu uzdevums ir piešķirt pilsonību, pamatojoties uz valsts tiesību aktiem, jo Līgumā pagaidām nav paredzēta ES kompetence saskaņot tiesību aktus šajā jomā, kas ir valstu kompetencē. |
| --- | --- |

4.2

Dalībvalstu uzdevums ir piešķirt pilsonību, pamatojoties uz valsts tiesību aktiem, jo Līgumā pagaidām nav paredzēta ES kompetence saskaņot tiesību aktus šajā jomā, kas ir valstu kompetencē.

| 4.3 | Visās dalībvalstīs imigrantu organizācijas, arodbiedrības un NVO izstrādā iniciatīvas un rīko debates, lai samazinātu termiņus un padarītu imigrantu naturalizācijas un pilsonības iegūšanas procedūras elastīgākas, kā arī lai veicinātu integrāciju, ņemot vērā, ka integrāciju neveicina ne tāda sabiedrība, ne arī valsts, kas liedz vienlīdzīgu attieksmi un līdzdalības tiesības personām, kuras pastāvīgi uzturas attiecīgajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

4.3

Visās dalībvalstīs imigrantu organizācijas, arodbiedrības un NVO izstrādā iniciatīvas un rīko debates, lai samazinātu termiņus un padarītu imigrantu naturalizācijas un pilsonības iegūšanas procedūras elastīgākas, kā arī lai veicinātu integrāciju, ņemot vērā, ka integrāciju neveicina ne tāda sabiedrība, ne arī valsts, kas liedz vienlīdzīgu attieksmi un līdzdalības tiesības personām, kuras pastāvīgi uzturas attiecīgajā dalībvalstī.

| 4.4 | Eiropas pilsonības jēdziens ir nostiprināts Līgumos, Savienības tiesībās un Pamattiesību hartā. Līguma (LESD) 20. pantā noteikts, ka “ikviena persona, kam ir kādas dalībvalsts pilsonība, ir Savienības pilsonis. Savienības pilsonība papildina, nevis aizstāj valsts pilsonību”. Tādējādi valsts pilsonība, atbilstoši katras valsts tiesību aktos noteiktajam par tās iegūšanu vai zaudēšanu, ir galvenais kritērijs Eiropas Savienības pilsonības iegūšanai (11). |
| --- | --- |

4.4

Eiropas pilsonības jēdziens ir nostiprināts Līgumos, Savienības tiesībās un Pamattiesību hartā. Līguma (LESD) 20. pantā noteikts, ka “ikviena persona, kam ir kādas dalībvalsts pilsonība, ir Savienības pilsonis. Savienības pilsonība papildina, nevis aizstāj valsts pilsonību”. Tādējādi valsts pilsonība, atbilstoši katras valsts tiesību aktos noteiktajam par tās iegūšanu vai zaudēšanu, ir galvenais kritērijs Eiropas Savienības pilsonības iegūšanai (11).

| 4.5 | Kopš 1992. gada, kad ar Māstrihtas līgumu ieviesta Eiropas pilsonība, Eiropas pilsonības statusa un dalībvalstu pilsonības ciešā saikne ir raisījusi neskaitāmas debates un kritiku. Minētā saikne būtībā nozīmē trešo valstu pilsoņu, kuri likumīgi uzturas ES, formālu izslēgšanu no Savienības pilsonības; tādēļ šīs personas “nav manāmas” ne Eiropas debatēs par pilsonību, ne arī dalībā politikā un demokrātiskajā dzīvē. |
| --- | --- |

4.5

Kopš 1992. gada, kad ar Māstrihtas līgumu ieviesta Eiropas pilsonība, Eiropas pilsonības statusa un dalībvalstu pilsonības ciešā saikne ir raisījusi neskaitāmas debates un kritiku. Minētā saikne būtībā nozīmē trešo valstu pilsoņu, kuri likumīgi uzturas ES, formālu izslēgšanu no Savienības pilsonības; tādēļ šīs personas “nav manāmas” ne Eiropas debatēs par pilsonību, ne arī dalībā politikā un demokrātiskajā dzīvē.

| 4.6 | Viens no galvenajiem apsvērumiem, uz kuriem balstīts ierobežots skatījums uz Savienības pilsonību, ir šāds: pastāv viendabīga un skaidri nosakāma personu grupa, ko dēvē par “Eiropas pilsoņiem”, un otra — “trešo valstu pilsoņu” grupa, kas netiek uzskatīti par Eiropas pilsoņiem. |
| --- | --- |

4.6

Viens no galvenajiem apsvērumiem, uz kuriem balstīts ierobežots skatījums uz Savienības pilsonību, ir šāds: pastāv viendabīga un skaidri nosakāma personu grupa, ko dēvē par “Eiropas pilsoņiem”, un otra — “trešo valstu pilsoņu” grupa, kas netiek uzskatīti par Eiropas pilsoņiem.

| 4.7 | Bet kas ir šie Eiropas pilsoņi? Vai ir korekti Savienības pilsonību attiecināt tikai uz tām personām, kurām ir kādas dalībvalsts pilsonība? Vai trešo valstu pilsoņiem jau nav tiesības un brīvības, kuras pielīdzināmas un salīdzināmas ar Eiropas pilsoņu tiesībām un brīvībām? Kādi ir Eiropas pilsonības pašreizējie ierobežojumi un problēmas? Kāda šajā ziņā ir politiskās līdzdalības un balsstiesību nozīme? Kāpēc daudzi jaunieši — imigrantu pēcteči — joprojām tiek uzskatīti par “otrās šķiras pilsoņiem”? Ja imigrantu līdzdalība demokrātiskajā procesā veicina viņu integrāciju, kāpēc viņi no tā ir atstumti? |
| --- | --- |

4.7

Bet kas ir šie Eiropas pilsoņi? Vai ir korekti Savienības pilsonību attiecināt tikai uz tām personām, kurām ir kādas dalībvalsts pilsonība? Vai trešo valstu pilsoņiem jau nav tiesības un brīvības, kuras pielīdzināmas un salīdzināmas ar Eiropas pilsoņu tiesībām un brīvībām? Kādi ir Eiropas pilsonības pašreizējie ierobežojumi un problēmas? Kāda šajā ziņā ir politiskās līdzdalības un balsstiesību nozīme? Kāpēc daudzi jaunieši — imigrantu pēcteči — joprojām tiek uzskatīti par “otrās šķiras pilsoņiem”? Ja imigrantu līdzdalība demokrātiskajā procesā veicina viņu integrāciju, kāpēc viņi no tā ir atstumti?

| 4.8 | Līdz šim dalībvalstis netieši izlēma, kuri ir un kuri nav Savienības pilsoņi. Tam jāmainās, lai Savienības pilsonība kļūtu par Eiropas integrācijas kodolu. |
| --- | --- |

4.8

Līdz šim dalībvalstis netieši izlēma, kuri ir un kuri nav Savienības pilsoņi. Tam jāmainās, lai Savienības pilsonība kļūtu par Eiropas integrācijas kodolu.

5.   Eiropas “civilpilsonība”

| 5.1 | Pamattiesību hartā noteikti galvenie principi jaunas, iekļaujošas un uz līdzdalību orientētas civilpilsonības jēdziena izstrādei, un Komiteja uzskata, ka tā ir jāatbalsta. |
| --- | --- |

5.1

Pamattiesību hartā noteikti galvenie principi jaunas, iekļaujošas un uz līdzdalību orientētas civilpilsonības jēdziena izstrādei, un Komiteja uzskata, ka tā ir jāatbalsta.

| 5.2 | Komisija ir norādījusi, ka Pamattiesību harta ir atsauce trešo valstu pilsoņu “civilpilsonības” jēdziena izstrādei (ar vienotu pamattiesību un pamatpienākumu kopumu). |
| --- | --- |

5.2

Komisija ir norādījusi, ka Pamattiesību harta ir atsauce trešo valstu pilsoņu “civilpilsonības” jēdziena izstrādei (ar vienotu pamattiesību un pamatpienākumu kopumu).

| 5.3 | ES Pamattiesību harta ir saistoša, tās juridiskais spēks līdzinās Līgumu juridiskajam spēkam. Harta ir pārveidojusi un konsolidējusi Savienības pilsonības statusa sastāvdaļas. Tā attiecas gan uz Eiropas, gan uz trešo valstu pilsoņiem. Hartas V sadaļā apskatītas pilsoņu tiesības, bet pat tās 41. pants (tiesības uz labu pārvaldību) un 45. panta 2. punkts (tiesības uz pārvietošanās un uzturēšanās brīvību) attiecas arī uz trešo valstu pilsoņiem. |
| --- | --- |

5.3

ES Pamattiesību harta ir saistoša, tās juridiskais spēks līdzinās Līgumu juridiskajam spēkam. Harta ir pārveidojusi un konsolidējusi Savienības pilsonības statusa sastāvdaļas. Tā attiecas gan uz Eiropas, gan uz trešo valstu pilsoņiem. Hartas V sadaļā apskatītas pilsoņu tiesības, bet pat tās 41. pants (tiesības uz labu pārvaldību) un 45. panta 2. punkts (tiesības uz pārvietošanās un uzturēšanās brīvību) attiecas arī uz trešo valstu pilsoņiem.

| 5.4 | EESK uzsver, ka pārējie hartas nosacījumi tiek piemēroti visām personām neatkarīgi no to pilsonības. Harta ierobežo dalībvalstu rīcības brīvību jautājumos, kas saistīti ar uzturēšanās drošību, ģimenes atkalapvienošanos, izraidīšanu un arī pilsonības iegūšanu un zaudēšanu. Viens no galvenajiem aspektiem ir VI sadaļa par tiesiskumu, kas ietver tiesības uz efektīvu tiesiskumu un uz efektīvu tiesību aizsardzību gadījumā, ja ir pārkāptas kādas no pamattiesībām un pilsoņu tiesībām. |
| --- | --- |

5.4

EESK uzsver, ka pārējie hartas nosacījumi tiek piemēroti visām personām neatkarīgi no to pilsonības. Harta ierobežo dalībvalstu rīcības brīvību jautājumos, kas saistīti ar uzturēšanās drošību, ģimenes atkalapvienošanos, izraidīšanu un arī pilsonības iegūšanu un zaudēšanu. Viens no galvenajiem aspektiem ir VI sadaļa par tiesiskumu, kas ietver tiesības uz efektīvu tiesiskumu un uz efektīvu tiesību aizsardzību gadījumā, ja ir pārkāptas kādas no pamattiesībām un pilsoņu tiesībām.

| 5.5 | EESK uzskata, ka Savienības pilsonības un hartas apvienojums varētu būtiski paplašināt Eiropas pilsoņu statusa darbības jomu attiecībā uz personām. Viens no būtiskākajiem uzdevumiem šobrīd ir nodrošināt efektīvu tiesisko aizsardzību trešo valstu pilsoņiem, ja dalībvalstis vai to iestādes ierobežo vai pārkāpj viņu pamattiesības un pamatbrīvības, kas noteiktas Eiropas tiesībās (12). |
| --- | --- |

5.5

EESK uzskata, ka Savienības pilsonības un hartas apvienojums varētu būtiski paplašināt Eiropas pilsoņu statusa darbības jomu attiecībā uz personām. Viens no būtiskākajiem uzdevumiem šobrīd ir nodrošināt efektīvu tiesisko aizsardzību trešo valstu pilsoņiem, ja dalībvalstis vai to iestādes ierobežo vai pārkāpj viņu pamattiesības un pamatbrīvības, kas noteiktas Eiropas tiesībās (12).

| 5.6 | Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas sagatavošanas laikā EESK pieņēma rezolūciju, kurā ieteica: “Ir nepieciešams uzlabot imigrantu integrācijas politiku. Komiteja aicina konvencijā apsvērt iespēju piešķirt Savienības pilsonību tiem trešo valstu pilsoņiem, kuriem ir pastāvīgā iedzīvotāja statuss” (13). |
| --- | --- |

5.6

Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas sagatavošanas laikā EESK pieņēma rezolūciju, kurā ieteica: “Ir nepieciešams uzlabot imigrantu integrācijas politiku. Komiteja aicina konvencijā apsvērt iespēju piešķirt Savienības pilsonību tiem trešo valstu pilsoņiem, kuriem ir pastāvīgā iedzīvotāja statuss” (13).

| 5.7 | Paziņojumā par Kopienas migrācijas politiku (14) Komisija izvirzīja mērķi izveidot Eiropas tiesisko regulējumu attiecībā uz trešo valstu pilsoņu uzņemšanu un uzturēšanos un vienota juridiskā statusa noteikšanu, kura pamatā ir princips nodrošināt viņiem tādas pašas tiesības un pienākumus kā ES pilsoņiem, bet kas tomēr atšķirtos atbilstoši uzturēšanās ilgumam. |
| --- | --- |

5.7

Paziņojumā par Kopienas migrācijas politiku (14) Komisija izvirzīja mērķi izveidot Eiropas tiesisko regulējumu attiecībā uz trešo valstu pilsoņu uzņemšanu un uzturēšanos un vienota juridiskā statusa noteikšanu, kura pamatā ir princips nodrošināt viņiem tādas pašas tiesības un pienākumus kā ES pilsoņiem, bet kas tomēr atšķirtos atbilstoši uzturēšanās ilgumam.

| 5.8 | Ļaujot imigrantiem iegūt pilsonību pēc pieciem gadiem, varētu gūt pietiekamu garantiju, ka daudzi imigranti veiksmīgi iedzīvojas sabiedrībā; tas varētu būt arī pirmais solis ceļā uz dalībvalsts pilsonības iegūšanu. |
| --- | --- |

5.8

Ļaujot imigrantiem iegūt pilsonību pēc pieciem gadiem, varētu gūt pietiekamu garantiju, ka daudzi imigranti veiksmīgi iedzīvojas sabiedrībā; tas varētu būt arī pirmais solis ceļā uz dalībvalsts pilsonības iegūšanu.

| 5.9 | EESK atzinumā par tematu “Eiropas Savienības pilsonības pieejamība” norāda, ka plašāks Eiropas pilsonības jēdziens atbilstu Eiropas Komisijas pieņemtajam “civilpilsonības” jēdzienam. |
| --- | --- |

5.9

EESK atzinumā par tematu “Eiropas Savienības pilsonības pieejamība” norāda, ka plašāks Eiropas pilsonības jēdziens atbilstu Eiropas Komisijas pieņemtajam “civilpilsonības” jēdzienam.

| 5.10 | EESK uzsvērusi, ka Eiropas līmenī “civilpilsonība” jāsaprot kā “līdzdalības un iekļaujoša pilsonība” visām personām, kas pastāvīgi uzturas Savienības teritorijā, un ka visu personu vienlīdzība likuma priekšā būtu viens no tās galvenajiem aspektiem. Atzinumā par tematu “Eiropas Savienības pilsonības pieejamība” EESK jau norādīja, ka tādā veidā tiktu sasniegts “vienlīdzīgas attieksmes kompromiss, lai veicinātu un atvieglotu trešo valstu pilsoņu, kas pastāvīgi un regulāri uzturas kādā no Eiropas Savienības dalībvalstīm, pilsonisku integrāciju (vienlīdzība likuma priekšā)” un tiktu mazināta diskriminācija, ar ko saskaras trešo valstu pilsoņi. |
| --- | --- |

5.10

EESK uzsvērusi, ka Eiropas līmenī “civilpilsonība” jāsaprot kā “līdzdalības un iekļaujoša pilsonība” visām personām, kas pastāvīgi uzturas Savienības teritorijā, un ka visu personu vienlīdzība likuma priekšā būtu viens no tās galvenajiem aspektiem. Atzinumā par tematu “Eiropas Savienības pilsonības pieejamība” EESK jau norādīja, ka tādā veidā tiktu sasniegts “vienlīdzīgas attieksmes kompromiss, lai veicinātu un atvieglotu trešo valstu pilsoņu, kas pastāvīgi un regulāri uzturas kādā no Eiropas Savienības dalībvalstīm, pilsonisku integrāciju (vienlīdzība likuma priekšā)” un tiktu mazināta diskriminācija, ar ko saskaras trešo valstu pilsoņi.

6.   Pēc desmit gadiem joprojām ir problēmas, kuras ir jāatrisina

| 6.1 | Pēdējos desmit gados Eiropa ir sākusi īstenot politikas nostādnes, pieņēmusi tiesību aktus un izveidojusi judikatūru, kas attiecas gan uz Savienības pilsonību, gan trešo valstu pilsoņu statusu. Šie procesi ir veicinājuši pakāpenisku Savienības pilsonības tiesību, brīvību un garantiju paplašināšanos, pamatojoties uz uzturēšanos. Tomēr EESK uzskata, ka minētā paplašināšana nav pilnīga un ka tai ir pārāk daudz ierobežojumu. |
| --- | --- |

6.1

Pēdējos desmit gados Eiropa ir sākusi īstenot politikas nostādnes, pieņēmusi tiesību aktus un izveidojusi judikatūru, kas attiecas gan uz Savienības pilsonību, gan trešo valstu pilsoņu statusu. Šie procesi ir veicinājuši pakāpenisku Savienības pilsonības tiesību, brīvību un garantiju paplašināšanos, pamatojoties uz uzturēšanos. Tomēr EESK uzskata, ka minētā paplašināšana nav pilnīga un ka tai ir pārāk daudz ierobežojumu.

| 6.2 | Viens no būtiskākajiem veikumiem likumdošanas jomā ir Direktīvas 2004/38/EK par pilsonību pieņemšana, kas vienā juridiskā instrumentā saskaņo iepriekš izkliedēto un sadrumstaloto tiesisko regulējumu par pārvietošanās un uzturēšanās brīvību. ES ir bijusi īpaši aktīva, nosakot tiesības un diskriminācijas novēršanas noteikumus trešo valstu pilsoņiem, kas ir Eiropas pilsoņu ģimenes locekļi. Direktīva šiem ģimenes locekļiem, kuri ir trešo valstu pilsoņi, skaidri atzīst dažādas tiesības un brīvības, kas ir līdzīgas tām, kuras piešķir Eiropas pilsoņiem. |
| --- | --- |

6.2

Viens no būtiskākajiem veikumiem likumdošanas jomā ir Direktīvas 2004/38/EK par pilsonību pieņemšana, kas vienā juridiskā instrumentā saskaņo iepriekš izkliedēto un sadrumstaloto tiesisko regulējumu par pārvietošanās un uzturēšanās brīvību. ES ir bijusi īpaši aktīva, nosakot tiesības un diskriminācijas novēršanas noteikumus trešo valstu pilsoņiem, kas ir Eiropas pilsoņu ģimenes locekļi. Direktīva šiem ģimenes locekļiem, kuri ir trešo valstu pilsoņi, skaidri atzīst dažādas tiesības un brīvības, kas ir līdzīgas tām, kuras piešķir Eiropas pilsoņiem.

| 6.2.1 | EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka viens no būtiskākajiem uzdevumiem ir direktīvā paredzētās tiesības darīt pieejamas visām personām ikdienas dzīvē, izskaužot dažas neatbilstošas valstu prakses, kā arī nodrošināt efektīvu tiesisko aizsardzību tiem, kuru pilsoniskās brīvības ir pārkāptas. |
| --- | --- |

6.2.1

EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka viens no būtiskākajiem uzdevumiem ir direktīvā paredzētās tiesības darīt pieejamas visām personām ikdienas dzīvē, izskaužot dažas neatbilstošas valstu prakses, kā arī nodrošināt efektīvu tiesisko aizsardzību tiem, kuru pilsoniskās brīvības ir pārkāptas.

| 6.2.2 | Lai gan šīs pilsoņu tiesības ir tieši saistītas ar radniecīgām attiecībām, piekļuve tām tiek nodrošināta tikai tad, kad Eiropas pilsoņi un to ģimenes locekļi brīvi pārvietojas vai emigrē uz citu dalībvalsti. Mobilitāte ES teritorijā joprojām ir viens no nosacījumiem, lai ģimenes locekļiem tiktu nodrošināta aizsardzība, ko paredz Eiropas pilsonība (15). Direktīvā minētajiem ģimenes locekļiem paredzētas pastāvīgas uzturēšanās tiesības, ja piecus gadus viņu pastāvīgā dzīvesvieta bijusi ES. |
| --- | --- |

6.2.2

Lai gan šīs pilsoņu tiesības ir tieši saistītas ar radniecīgām attiecībām, piekļuve tām tiek nodrošināta tikai tad, kad Eiropas pilsoņi un to ģimenes locekļi brīvi pārvietojas vai emigrē uz citu dalībvalsti. Mobilitāte ES teritorijā joprojām ir viens no nosacījumiem, lai ģimenes locekļiem tiktu nodrošināta aizsardzība, ko paredz Eiropas pilsonība (15). Direktīvā minētajiem ģimenes locekļiem paredzētas pastāvīgas uzturēšanās tiesības, ja piecus gadus viņu pastāvīgā dzīvesvieta bijusi ES.

| 6.2.3 | Tomēr EESK uzskata, ka valstu iestādes joprojām īsteno tādus tiesību aktus un praksi, kas Eiropas pilsoņu ģimenes locekļiem liedz brīvu pārvietošanos un uzturēšanos. Tāpat ir jārisina pašreizējās atgriezeniskās diskriminācijas situācijas attiecībā uz Eiropas pilsoņu ģimenes locekļiem ārvalstniekiem (16). |
| --- | --- |

6.2.3

Tomēr EESK uzskata, ka valstu iestādes joprojām īsteno tādus tiesību aktus un praksi, kas Eiropas pilsoņu ģimenes locekļiem liedz brīvu pārvietošanos un uzturēšanos. Tāpat ir jārisina pašreizējās atgriezeniskās diskriminācijas situācijas attiecībā uz Eiropas pilsoņu ģimenes locekļiem ārvalstniekiem (16).

| 6.3 | Aktīvi ir darbojusies Eiropas Savienības Tiesa; tai ir bijusi pozitīva loma proaktīvā tiesību aktu interpretēšanā un ar Eiropas pilsonību saistīto individuālo tiesību aizsargāšanā (17). Eiropas Savienības Tiesa ir apstiprinājusi, ka Savienības pilsonības mērķis ir Eiropas pilsoņu pamata statuss (18). |
| --- | --- |

6.3

Aktīvi ir darbojusies Eiropas Savienības Tiesa; tai ir bijusi pozitīva loma proaktīvā tiesību aktu interpretēšanā un ar Eiropas pilsonību saistīto individuālo tiesību aizsargāšanā (17). Eiropas Savienības Tiesa ir apstiprinājusi, ka Savienības pilsonības mērķis ir Eiropas pilsoņu pamata statuss (18).

| 6.3.1 | EESK atzinīgi vērtē Luksemburgas Tiesas judikatūru attiecībā uz pilsonību un norāda, ka pēc direktīvas pieņemšanas tajā iekļauta lielākā daļa Eiropas Savienības Tiesas judikatūras, apkopojot būtiskākos spriedumus līdz 2004. gadam izskatītajās lietās, kas saistītas ar pārvietošanās brīvību un Eiropas pilsonību. |
| --- | --- |

6.3.1

EESK atzinīgi vērtē Luksemburgas Tiesas judikatūru attiecībā uz pilsonību un norāda, ka pēc direktīvas pieņemšanas tajā iekļauta lielākā daļa Eiropas Savienības Tiesas judikatūras, apkopojot būtiskākos spriedumus līdz 2004. gadam izskatītajās lietās, kas saistītas ar pārvietošanās brīvību un Eiropas pilsonību.

| 6.3.2 | Eiropas Savienības Tiesa ir izstrādājusi plašu judikatūru par Eiropas tiesību galvenajiem principiem (19), piemēram, attiecībā uz samērīgumu un diskriminācijas aizliegumu, kas jāpiemēro visām personām, uz kurām attiecas Savienības darbības vai tiesības, neatkarīgi no to pilsonības vai migrācijas statusa. Judikatūra aptver arī dalībvalstu pilnvaras pilsonības iegūšanas un zaudēšanas jautājumos, to ietekmi uz Eiropas pilsonību un ar Eiropas pilsonību saistītās tiesības. |
| --- | --- |

6.3.2

Eiropas Savienības Tiesa ir izstrādājusi plašu judikatūru par Eiropas tiesību galvenajiem principiem (19), piemēram, attiecībā uz samērīgumu un diskriminācijas aizliegumu, kas jāpiemēro visām personām, uz kurām attiecas Savienības darbības vai tiesības, neatkarīgi no to pilsonības vai migrācijas statusa. Judikatūra aptver arī dalībvalstu pilnvaras pilsonības iegūšanas un zaudēšanas jautājumos, to ietekmi uz Eiropas pilsonību un ar Eiropas pilsonību saistītās tiesības.

| 6.3.3 | Tiesa vairākkārt ir norādījusi, ka dalībvalstīm, īstenojot pilnvaras pilsonības jautājumos, īpaša uzmanība jāvērš uz savu tiesību aktu un lēmumu sekām Eiropas pilsonības tiesību un pārvietošanās brīvības tiesību jomā, it īpaši pilnībā izmantojot tiesības un brīvības, ko paredz Savienības pilsonība (20). |
| --- | --- |

6.3.3

Tiesa vairākkārt ir norādījusi, ka dalībvalstīm, īstenojot pilnvaras pilsonības jautājumos, īpaša uzmanība jāvērš uz savu tiesību aktu un lēmumu sekām Eiropas pilsonības tiesību un pārvietošanās brīvības tiesību jomā, it īpaši pilnībā izmantojot tiesības un brīvības, ko paredz Savienības pilsonība (20).

| 6.4 | No 2003. gada ir spēkā Eiropas imigrācijas tiesību aktu kopums, kurā ietverti juridiski instrumenti attiecībā uz trešo valstu pilsoņu ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem, kas nodrošina viņu tiesības un garantijas; daži no tiem ir līdzīgi Savienības pilsonības paredzētajiem nosacījumiem. Direktīva 2003/109/EK
   (21)
  par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji, nosaka vienotu juridisko statusu trešo valstu pilsoņiem, kas kādā dalībvalstī likumīgi un nepārtraukti dzīvo vismaz piecus gadus. |
| --- | --- |

6.4

No 2003. gada ir spēkā Eiropas imigrācijas tiesību aktu kopums, kurā ietverti juridiski instrumenti attiecībā uz trešo valstu pilsoņu ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem, kas nodrošina viņu tiesības un garantijas; daži no tiem ir līdzīgi Savienības pilsonības paredzētajiem nosacījumiem. Direktīva 2003/109/EK
   (21)
  par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji, nosaka vienotu juridisko statusu trešo valstu pilsoņiem, kas kādā dalībvalstī likumīgi un nepārtraukti dzīvo vismaz piecus gadus.

| 6.4.1 | EESK uzsver, ka direktīvas pamatdoma bija tuvināt Eiropas pilsoņu un trešo valstu pilsoņu, kuri pastāvīgi dzīvo Savienībā, statusus, kā arī aizsargāt viņu uzturēšanās drošību Savienībā. Tomēr vienotais statuss šīm personām neparedz pilnīgu vienlīdzību un pilsonību, tā ir nepilnīga vienlīdzība vai nepilnīga trešā līmeņa pilsonība, kas pakļauta vairākiem nosacījumiem (22). Kā Eiropas Komisija norāda ziņojumā par direktīvas piemērošanu (23), kamēr direktīvas 11. pants paredzēs nepilnīgu vienlīdzīgu attieksmi pret pastāvīgajiem iedzīvotājiem un pilsoņiem, pastāvēs nopietns informācijas trūkums attiecībā uz tās īstenošanas veidu, kas rada problēmas tās efektīvai īstenošanai. |
| --- | --- |

6.4.1

EESK uzsver, ka direktīvas pamatdoma bija tuvināt Eiropas pilsoņu un trešo valstu pilsoņu, kuri pastāvīgi dzīvo Savienībā, statusus, kā arī aizsargāt viņu uzturēšanās drošību Savienībā. Tomēr vienotais statuss šīm personām neparedz pilnīgu vienlīdzību un pilsonību, tā ir nepilnīga vienlīdzība vai nepilnīga trešā līmeņa pilsonība, kas pakļauta vairākiem nosacījumiem (22). Kā Eiropas Komisija norāda ziņojumā par direktīvas piemērošanu (23), kamēr direktīvas 11. pants paredzēs nepilnīgu vienlīdzīgu attieksmi pret pastāvīgajiem iedzīvotājiem un pilsoņiem, pastāvēs nopietns informācijas trūkums attiecībā uz tās īstenošanas veidu, kas rada problēmas tās efektīvai īstenošanai.

| 6.4.2 | No otras puses, ir jānorāda, ka direktīva kā vienu no pievienotās vērtības aspektiem paredz iespēju īstenot tiesības attiecībā uz brīvu pārvietošanos vai mobilitāti uz citu dalībvalsti un iegūt “gandrīz līdzvērtīgu attieksmi”. Eiropas mobilitātes jeb pārvietošanās brīvības dimensijas iekļaušana atgādina Eiropas pilsonības tiesībās ietverto Eiropas pilsonības modeli, lai veicinātu mobilitāti Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

6.4.2

No otras puses, ir jānorāda, ka direktīva kā vienu no pievienotās vērtības aspektiem paredz iespēju īstenot tiesības attiecībā uz brīvu pārvietošanos vai mobilitāti uz citu dalībvalsti un iegūt “gandrīz līdzvērtīgu attieksmi”. Eiropas mobilitātes jeb pārvietošanās brīvības dimensijas iekļaušana atgādina Eiropas pilsonības tiesībās ietverto Eiropas pilsonības modeli, lai veicinātu mobilitāti Eiropas Savienībā.

| 6.5 | Arī citas Eiropas migrācijas tiesību direktīvas ietver Eiropas mobilitātes nostādnes un dimensiju, kas ir līdzīga pastāvīgās uzturēšanās statusam, lai uzlabotu Eiropas darba tirgu pievilcību, piemēram, Direktīva 2009/50/EK par Zilo karti augsti kvalificētu darba ņēmēju piesaistei. |
| --- | --- |

6.5

Arī citas Eiropas migrācijas tiesību direktīvas ietver Eiropas mobilitātes nostādnes un dimensiju, kas ir līdzīga pastāvīgās uzturēšanās statusam, lai uzlabotu Eiropas darba tirgu pievilcību, piemēram, Direktīva 2009/50/EK par Zilo karti augsti kvalificētu darba ņēmēju piesaistei.

| 6.6 | Tomēr EESK uzskata, ka direktīvas nekvalitatīvas īstenošanas dēļ dažās dalībvalstīs trešo valstu pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem piemērojamie nosacījumi un kritēriji, lai uzturētos un strādātu citā dalībvalstī, ne tajā, kura viņiem piešķīrusi Eiropas atļauju, ir attāli no Eiropas pilsoņu pārrobežu pārvietošanās brīvības. |
| --- | --- |

6.6

Tomēr EESK uzskata, ka direktīvas nekvalitatīvas īstenošanas dēļ dažās dalībvalstīs trešo valstu pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem piemērojamie nosacījumi un kritēriji, lai uzturētos un strādātu citā dalībvalstī, ne tajā, kura viņiem piešķīrusi Eiropas atļauju, ir attāli no Eiropas pilsoņu pārrobežu pārvietošanās brīvības.

| 6.7 | Turklāt likumīgas imigrācijas tiesiskā regulējuma sadrumstalotība un orientācija uz atsevišķām jomām neveicina vienlīdzīgu attieksmi un vienotu tiesību sistēmu trešo valstu pilsoņiem, kas pastāvīgi dzīvo ES un vēlas brīvi pārvietoties Eiropas Savienībā (24). |
| --- | --- |

6.7

Turklāt likumīgas imigrācijas tiesiskā regulējuma sadrumstalotība un orientācija uz atsevišķām jomām neveicina vienlīdzīgu attieksmi un vienotu tiesību sistēmu trešo valstu pilsoņiem, kas pastāvīgi dzīvo ES un vēlas brīvi pārvietoties Eiropas Savienībā (24).

7.   Dialogs ar izcelsmes valstīm

| 7.1 | Komiteja citos atzinumos ir ieteikusi uzlabot politisko un sociālo dialogu ar Eiropā iebraukušo imigrantu izcelsmes valstīm. EESK atzinīgi vērtē to, ka ir parakstīti vairāki nolīgumi. |
| --- | --- |

7.1

Komiteja citos atzinumos ir ieteikusi uzlabot politisko un sociālo dialogu ar Eiropā iebraukušo imigrantu izcelsmes valstīm. EESK atzinīgi vērtē to, ka ir parakstīti vairāki nolīgumi.

| 7.2 | Dialogā jāietver arī pilsonības tiesības. Komiteja uzskata, ka nolīgumi starp valstīm, kuras pieļauj dubultpilsonību, ir vērtējami atzinīgi, lai trešo valstu pilsoņiem būtu pilsoniskās, sociālās un politiskās tiesības. |
| --- | --- |

7.2

Dialogā jāietver arī pilsonības tiesības. Komiteja uzskata, ka nolīgumi starp valstīm, kuras pieļauj dubultpilsonību, ir vērtējami atzinīgi, lai trešo valstu pilsoņiem būtu pilsoniskās, sociālās un politiskās tiesības.

| 7.3 | Dažas dalībvalstis politiskajām tiesībām piemēro savstarpējības nosacījumu. Komiteja norāda, ka tas ir atzinīgi vērtējams instruments, tomēr atsevišķos gadījumos, kad izcelsmes valstis nepiekrīt savstarpējības kritērijam, tiek ierobežotas personu tiesības. |
| --- | --- |

7.3

Dažas dalībvalstis politiskajām tiesībām piemēro savstarpējības nosacījumu. Komiteja norāda, ka tas ir atzinīgi vērtējams instruments, tomēr atsevišķos gadījumos, kad izcelsmes valstis nepiekrīt savstarpējības kritērijam, tiek ierobežotas personu tiesības.

| 7.4 | EESK vēlas, lai ES ārpolitikas veidotāji apņemtos veicināt starptautiskās migrācijas pasaules līmeņa pārvaldību Apvienoto Nāciju Organizācijā, līdztekus citiem starptautiskiem juridiskiem īstenošanas instrumentiem pamatojoties uz Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, ANO Starptautisko konvenciju par migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību (Komiteja ierosina to ratificēt ES (25)), Paktu par pilsoņu un politiskajām tiesībām, Paktu par ekonomiskām, sociālām un kultūras tiesībām un Starptautiskās darba organizācijas konvencijām. |
| --- | --- |

7.4

EESK vēlas, lai ES ārpolitikas veidotāji apņemtos veicināt starptautiskās migrācijas pasaules līmeņa pārvaldību Apvienoto Nāciju Organizācijā, līdztekus citiem starptautiskiem juridiskiem īstenošanas instrumentiem pamatojoties uz Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, ANO Starptautisko konvenciju par migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību (Komiteja ierosina to ratificēt ES (25)), Paktu par pilsoņu un politiskajām tiesībām, Paktu par ekonomiskām, sociālām un kultūras tiesībām un Starptautiskās darba organizācijas konvencijām.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Direktīva 2003/109/EK.

1

(2)  OV C 208, 3.9.2003., 76. lpp.

2

(3)  OV C 208, 3.9.2003., 76. lpp, 4.3. punkts.

3

(4)  Direktīva 2009/50/EK.

4

(5)  ANO Ģenerālā asambleja, 18.12.1990.

5

(6)  http://ec.europa.eu/ewsi/en/policy/legal.cfm

6

(7)  OV C 318, 29.10.2011., 69.–75. lpp.; OV C 48, 15.2.2011., 6.–13. lpp.; OV C 354, 28.12.2010., 16.–22. lpp.; OV C 347, 18.12.2010., 19.–27. lpp.; OV C 128, 18.5.2010., 29.–35. lpp.; OV C 27, 3.2.2009., 95.–98. lpp.; OV C 318,23.12.2006., 128.–136. lpp.; OV C 125, 27.5.2002., 112.–122. lpp.

7

(8)  COM(2013) 236 final.

8

(9)  Eiropadomes Tamperes sanāksme, prezidentvalsts secinājumi, 1999. gada 15. un 16. oktobris.

9

(10)  Skatīt 18. punktu, kurā teikts:

10

“Eiropas Savienībai ir jānodrošina taisnīga attieksme pret tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kas likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā. Jāīsteno daudz izlēmīgāka integrācijas politika, lai piešķirtu viņiem tiesības un pienākumus, kuri pielīdzināmi ES pilsoņu tiesībām un pienākumiem, kā arī cīnītos pret diskrimināciju saimnieciskajā, sabiedriskajā un kultūras dzīvē un izstrādātu pasākumus pret rasismu un ksenofobiju.”

Secinājumu 21. punktā tiek noteiktas šādas prioritātes:

“Trešo valstu pilsoņu juridiskajam statusam jātuvinās dalībvalstu pilsoņu statusam. Eiropadome atbalsta mērķi piedāvāt trešo valstu pilsoņiem, kas likumīgi un ilgstoši uzturējušies Savienībā, iespēju iegūt dalībvalsts, kurā viņi uzturas, pilsonību.”

(11)  De Groot, G.R. (1998), “The relationship between the nationality legislation of the Member States of the European Union and European Citizenship”, VI nodaļa, M. La Torre (red.), European Citizenship: An Institutional Challenge, The Hague: Kluwer International Law.

11

De Groot, G.R.

The relationship between the nationality legislation of the Member States of the European Union and European Citizenship

M. La Torre

European Citizenship: An Institutional Challenge

The Hague: Kluwer International Law.

(12)  S. Carrera, M. De Somer un B. Petkova (2012), “The Court of Justice of the European Union as a Fundamental Rights Tribunal: Challenges for the Effective Delivery of Fundamental Rights in the Area of Freedom, Security and Justice”, CEPS Policy Brief, Centre for European Policy Studies, Brisele.

12

S. Carrera, M. De Somer

B. Petkova

The Court of Justice of the European Union as a Fundamental Rights Tribunal: Challenges for the Effective Delivery of Fundamental Rights in the Area of Freedom, Security and Justice

CEPS Policy Brief, Centre for European Policy Studies,

(13)  OV C 61, 14.3.2003., 170. lpp., 2.11. punkts

13

(14)  COM(2000) 757 final.

14

(15)  Guild, E. (2004), The Legal Elements of European Identity: EU Citizenship and Migration Law, The Hague: Kluwer Law International, European Law Library.

15

Guild, E.

The Legal Elements of European Identity: EU Citizenship and Migration Law

The Hague: Kluwer Law International, European Law Library

(16)  Eiropas gada ziņojums par darba ņēmēju pārvietošanās brīvību Eiropā 2010.–2011. gadā, K. Groenendijk u. c., 2012. gada janvāris, Eiropas Komisija, Nodarbinātības ģenerāldirektorāts. Skatīt http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=475&langId=lv.

16

K. Groenendijk

(17)  Kostakopoulou, T. (2007), “European Citizenship: Writing the Future”, European Law Journal, Special Issue on EU Citizenship, 13. sējums, Nr. 5, 623.–646. lpp.

17

Kostakopoulou, T.

“European Citizenship: Writing the Future”, European Law Journal, Special Issue on EU Citizenship,

(18)  C-184/99, Grzelczyk.

18

Grzelczyk

(19)  De Groot, G.R. (2005), “Towards a European Nationality Law”, H. Schneider (red.), Migration, Integration and Citizenship: A Challenge for Europe’s Future, I sējums, 13.–53. lpp.

19

De Groot, G.R

“Towards a European Nationality Law”, H. Schneider

Migration, Integration and Citizenship: A Challenge for Europe’s Future

(20)  Kā piemērus skatīt lietas C-369/90 Micheletti, C-192/99 Kaur vai C-135/08 Rottmann. Skatīt J. Shaw (red.) (2012), Has the European Court of Justice Challenged Member States Sovereignty in Nationality Law? EUI Working Paper RSCAS 2011/62, EUDO Citizenship Observatory, Florencia.

20

Micheletti

Kaur

Rottmann

J. Shaw

Has the European Court of Justice Challenged Member States Sovereignty in Nationality Law? EUI Working Paper RSCAS 2011/62, EUDO Citizenship Observatory, Florencia

(21)  Par direktīvu un tās izcelsmes analīzi skatīt S. Carrera (2009), In Search of the Perfect Citizen? The intersection between integration, immigration and nationality in the EU, Martinus Nijhoff Publishers: Leiden.

21

S. Carrera

In Search of the Perfect Citizen? The intersection between integration, immigration and nationality in the EU, Martinus Nijhoff Publishers: Leiden

(22)  Skatīt direktīvas 11. pantu. Groenendijk, K. (2006), “The Legal Integration of Potential Citizens: Denizens in the EU in the final years before the implementation of the 2003 directive on long-term resident third country nationals”, R. Bauböck, E. Ersboll, K. Groenendijk un H. Waldrauch (red.), Acquisition and Loss of Nationality, I. sējums: Comparative Analyses: Policies and Trends in 15 European Countries, Ámsterdam: Amsterdam University Press, 385.–410. lpp.

22

Groenendijk, K.

The Legal Integration of Potential Citizens: Denizens in the EU in the final years before the implementation of the 2003 directive on long-term resident third country nationals

R. Bauböck, E. Ersboll, K. Groenendijk

H. Waldrauch

Acquisition and Loss of Nationality

Comparative Analyses: Policies and Trends in 15 European Countries, Ámsterdam: Amsterdam University Press,

(23)  Ziņojums par Direktīvas 2003/109/EK īstenošanu.

23

(24)  S. Carrera u. c. (2011), Labour Immigration Policy in the EU: A Renewed Agenda for Europe 2020, CEPS Policy Brief, Centre for European Policy Studies, Brisele.

24

S. Carrera

Labour Immigration Policy in the EU: A Renewed Agenda for Europe 2020

CEPS Policy Brief, Centre for European Policy Studies,

(25)  OV C 302, 7.12.2004., 49. lpp.

25

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/23

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ilgtspējīgākam patēriņam – rūpniecības preču izmantošanas laiks un patērētāju informēšana uzticamības atjaunošanas nolūkā” (pašiniciatīvas atzinums)

2014/C 67/05

Ziņotājs:
  Thierry LIBAERT

Līdzziņotājs:
  Jean-Pierre HABER

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2013. gada 14. februārī nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Ilgtspējīgākam patēriņam — rūpniecības preču izmantošanas laiks un patērētāju informēšana uzticamības atjaunošanas nolūkā” (pašiniciatīvas atzinums).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI) savu atzinumu pieņēma 2013. gada 26. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (17. oktobra sēdē), ar 178 balsīm par, 1 balsi pret un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Plānotā novecošanās ir saistīta ar tādu rūpniecisko ražošanu, kuras darbībai nepieciešama minimāla preču atjaunošana. Lai arī preču atjaunošana var būt vajadzīga, jāapkaro atsevišķas pārmērības. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzsver atšķirību starp defektiem, kas apzināti ieprojektēti, un mūsu pieaugošo patēriņa tempu. Lai arī dažkārt šķiet apšaubāmi mārketinga paņēmieni, ar kuriem tiek popularizētas būtiskas inovācijas, kaut gan tām bieži vien ir tikai neliela nozīme, mūsu atzinuma nolūks ir novērst visšokējošākos gadījumus un uzlabot garantijas patērētājiem. Mērķis ir uzlabot uzticēšanos Eiropas uzņēmumiem. Priekšlikumi attiecas uz tehnoloģiju, uzņēmējdarbību, regulējumu un informēšanu. Tie iekļaujas stratēģiskās pamatnostādnēs, kuru mērķis ir saikni starp ražošanas, izplatīšanas un patēriņa ķēdes posmiem uzlabot tā, lai izveidotu taisnīgu un pienācīgu līdzsvaru. |
| --- | --- |

1.1

Plānotā novecošanās ir saistīta ar tādu rūpniecisko ražošanu, kuras darbībai nepieciešama minimāla preču atjaunošana. Lai arī preču atjaunošana var būt vajadzīga, jāapkaro atsevišķas pārmērības. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzsver atšķirību starp defektiem, kas apzināti ieprojektēti, un mūsu pieaugošo patēriņa tempu. Lai arī dažkārt šķiet apšaubāmi mārketinga paņēmieni, ar kuriem tiek popularizētas būtiskas inovācijas, kaut gan tām bieži vien ir tikai neliela nozīme, mūsu atzinuma nolūks ir novērst visšokējošākos gadījumus un uzlabot garantijas patērētājiem. Mērķis ir uzlabot uzticēšanos Eiropas uzņēmumiem. Priekšlikumi attiecas uz tehnoloģiju, uzņēmējdarbību, regulējumu un informēšanu. Tie iekļaujas stratēģiskās pamatnostādnēs, kuru mērķis ir saikni starp ražošanas, izplatīšanas un patēriņa ķēdes posmiem uzlabot tā, lai izveidotu taisnīgu un pienācīgu līdzsvaru.

| 1.2 | EESK pauž vēlmi pilnībā aizliegt preces, kuru defekti ir apzināti ieprojektēti, lai saīsinātu ierīces izmantošanas laiku. Šādi gadījumi ir reti, taču šokējoši. Kā piemēru var minēt plašu publicitāti guvušos printerus, kas veidoti tā, lai pēc noteikta lietošanas reižu skaita tie vairs nedarbotos. |
| --- | --- |

1.2

EESK pauž vēlmi pilnībā aizliegt preces, kuru defekti ir apzināti ieprojektēti, lai saīsinātu ierīces izmantošanas laiku. Šādi gadījumi ir reti, taču šokējoši. Kā piemēru var minēt plašu publicitāti guvušos printerus, kas veidoti tā, lai pēc noteikta lietošanas reižu skaita tie vairs nedarbotos.

| 1.3 | Tie tikai rada iedzīvotāju neuzticēšanos uzņēmumiem. EESK iesaka uzņēmumiem atvieglot savu preču remontu. Tas ir jāveic, pamatojoties uz trīs principiem: pirmkārt, tehniskā iespējamība (piemērs: digitālās planšetes, kurās baterijas ir iekausētas ierīces virsmā, lai nebūtu iespējams remontēt un būtu jāiegādājas jauna ierīce), otrkārt, patērētāju iespējas iegādāties rezerves daļas 5 gadu laikā pēc iegādes. Treškārt, iegādājoties ierīci, būtu jāsniedz instrukcija par tās remonta iespējām un to izmantošanu. Kopumā EESK ar savu atzinumu cenšas panākt spēcīgu atbalstu no sociālā viedokļa, kā arī remonta uzņēmumiem. Rūpes par uzticēšanās uzlabošanu starp uzņēmumiem un patērētājiem ir jāskata kā vienu no iespējām, kā atbalstīt nodarbinātību. |
| --- | --- |

1.3

Tie tikai rada iedzīvotāju neuzticēšanos uzņēmumiem. EESK iesaka uzņēmumiem atvieglot savu preču remontu. Tas ir jāveic, pamatojoties uz trīs principiem: pirmkārt, tehniskā iespējamība (piemērs: digitālās planšetes, kurās baterijas ir iekausētas ierīces virsmā, lai nebūtu iespējams remontēt un būtu jāiegādājas jauna ierīce), otrkārt, patērētāju iespējas iegādāties rezerves daļas 5 gadu laikā pēc iegādes. Treškārt, iegādājoties ierīci, būtu jāsniedz instrukcija par tās remonta iespējām un to izmantošanu. Kopumā EESK ar savu atzinumu cenšas panākt spēcīgu atbalstu no sociālā viedokļa, kā arī remonta uzņēmumiem. Rūpes par uzticēšanās uzlabošanu starp uzņēmumiem un patērētājiem ir jāskata kā vienu no iespējām, kā atbalstīt nodarbinātību.

| 1.4 | Nepievēršoties jautājumam par juridiski saistošu regulējumu, EESK atbalsta brīvprātīgas sertifikācijas pieeju. Piemēram, mājsaimniecības lielgabarīta elektropreču jomā rezerves daļu garantija, kas ir spēkā 10 vai 20 gadus, agrāk bija pārliecinošs pārdošanas arguments. Lai neradītu Eiropas uzņēmumiem neizdevīgus apstākļus, šādu garantiju varētu noteikt par Eiropas standartu, ko piemēro visām Savienības 28 dalībvalstu teritorijā iegādātajām precēm. Arī ražotāji varētu apņemties publicēt datus par visbiežāk sastopamajiem defektiem, jo viņiem tie ir zināmi. Viņi varētu turēt tikai attiecīgo detaļu krājumus vai apņemties tās ražot pēc pieprasījuma, vai atrast starp saviem piegādātājiem apakšuzņēmējus, kas būtu ar mieru tās ražot. Tas varētu apliecināt dažu uzņēmumu stingru apņemšanos nodrošināt savas preces uzticamību un plašākā skatījumā, proti, papildus attiecībām ar patērētājiem, tas arī atbilstu brīvprātīgas sertifikācijas idejai par preču labošanas un ilglaicīgas izmantošanas nodrošināšanu. |
| --- | --- |

1.4

Nepievēršoties jautājumam par juridiski saistošu regulējumu, EESK atbalsta brīvprātīgas sertifikācijas pieeju. Piemēram, mājsaimniecības lielgabarīta elektropreču jomā rezerves daļu garantija, kas ir spēkā 10 vai 20 gadus, agrāk bija pārliecinošs pārdošanas arguments. Lai neradītu Eiropas uzņēmumiem neizdevīgus apstākļus, šādu garantiju varētu noteikt par Eiropas standartu, ko piemēro visām Savienības 28 dalībvalstu teritorijā iegādātajām precēm. Arī ražotāji varētu apņemties publicēt datus par visbiežāk sastopamajiem defektiem, jo viņiem tie ir zināmi. Viņi varētu turēt tikai attiecīgo detaļu krājumus vai apņemties tās ražot pēc pieprasījuma, vai atrast starp saviem piegādātājiem apakšuzņēmējus, kas būtu ar mieru tās ražot. Tas varētu apliecināt dažu uzņēmumu stingru apņemšanos nodrošināt savas preces uzticamību un plašākā skatījumā, proti, papildus attiecībām ar patērētājiem, tas arī atbilstu brīvprātīgas sertifikācijas idejai par preču labošanas un ilglaicīgas izmantošanas nodrošināšanu.

| 1.5 | EESK mudina dalībvalstis publiskā iepirkuma politikā iekļaut parametrus, kas novērstu plānoto novecošanos. Tā kā Eiropas Savienības dalībvalstīs publiskajam iepirkumam ir būtiska nozīme (16 % no IKP), publiskajām iestādēm ir lielas iespējas stāvokli ietekmēt, turklāt tās arī var sniegt priekšzīmi. |
| --- | --- |

1.5

EESK mudina dalībvalstis publiskā iepirkuma politikā iekļaut parametrus, kas novērstu plānoto novecošanos. Tā kā Eiropas Savienības dalībvalstīs publiskajam iepirkumam ir būtiska nozīme (16 % no IKP), publiskajām iestādēm ir lielas iespējas stāvokli ietekmēt, turklāt tās arī var sniegt priekšzīmi.

| 1.6 | EESK uzskata, ka saražoto preču kvalitātes un ilgtspējas uzlabošana Eiropā varētu radīt pastāvīgas darbavietas, tāpēc tā ir jāveicina. Ja šādas pārmaiņas apvienotu ar atbilstošu apmācību, tās palīdzēs pārvarēt krīzi, kas ir bijusi smags trieciens Eiropas darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

1.6

EESK uzskata, ka saražoto preču kvalitātes un ilgtspējas uzlabošana Eiropā varētu radīt pastāvīgas darbavietas, tāpēc tā ir jāveicina. Ja šādas pārmaiņas apvienotu ar atbilstošu apmācību, tās palīdzēs pārvarēt krīzi, kas ir bijusi smags trieciens Eiropas darba ņēmējiem.

| 1.7 | EESK iesaka norādīt preču paredzamo izmantošanas laiku vai izmantošanas reižu skaitu, lai patērētāji varētu izšķirties par iegādi, pilnībā apzinoties sekas. EESK iesaka brīvprātīgi eksperimentēt — norādīt cenu gadā atbilstoši paredzamam izmantošanas laikam, lai veicinātu ilglaicīgi kalpojošu preču iegādi. Norādītais paredzamais izmantošanas laiks būtu jākontrolē, lai novērstu patērētāju krāpšanu. Tādējādi patērētāji varētu iegādāties preces, kas pirkuma brīdī ir dārgākas, bet atmaksājas laika gaitā. Tas noteikti stimulētu uzņēmumus ražot ilgāk kalpojošas preces. Šādām norādēm vajadzētu ietvert patērētājiem nepieciešamo informāciju, un to vajadzētu pielāgot atkarībā no preču kategorijas, lai novērstu, ka uz dažiem iepakojumu veidiem tiek izvietots pārmērīgs informācijas daudzums. |
| --- | --- |

1.7

EESK iesaka norādīt preču paredzamo izmantošanas laiku vai izmantošanas reižu skaitu, lai patērētāji varētu izšķirties par iegādi, pilnībā apzinoties sekas. EESK iesaka brīvprātīgi eksperimentēt — norādīt cenu gadā atbilstoši paredzamam izmantošanas laikam, lai veicinātu ilglaicīgi kalpojošu preču iegādi. Norādītais paredzamais izmantošanas laiks būtu jākontrolē, lai novērstu patērētāju krāpšanu. Tādējādi patērētāji varētu iegādāties preces, kas pirkuma brīdī ir dārgākas, bet atmaksājas laika gaitā. Tas noteikti stimulētu uzņēmumus ražot ilgāk kalpojošas preces. Šādām norādēm vajadzētu ietvert patērētājiem nepieciešamo informāciju, un to vajadzētu pielāgot atkarībā no preču kategorijas, lai novērstu, ka uz dažiem iepakojumu veidiem tiek izvietots pārmērīgs informācijas daudzums.

| 1.8 | EESK uzskata, ka būtu lietderīgi ieviest sistēmu, ar kuru garantē iegādāto preču minimālo izmantošanas laiku. Pašlaik nav nekādu tiesību aktu par preču minimālo izmantošanas laiku, ne arī Eiropas standartu, kas ļautu to izmērīt. Tomēr sāk rasties iniciatīvas saistībā ar marķējumu vides jomā. Uzņēmumiem, kas ražo vai tirgo preces, kuru izmantošanas laiks ir īsāks par 5 gadiem, ir jāiekļauj ar tādu preču pārstrādāšanu saistītās ārējās izmaksas, jo īpaši, ja preces sastāvā ir videi kaitīgas vielas. |
| --- | --- |

1.8

EESK uzskata, ka būtu lietderīgi ieviest sistēmu, ar kuru garantē iegādāto preču minimālo izmantošanas laiku. Pašlaik nav nekādu tiesību aktu par preču minimālo izmantošanas laiku, ne arī Eiropas standartu, kas ļautu to izmērīt. Tomēr sāk rasties iniciatīvas saistībā ar marķējumu vides jomā. Uzņēmumiem, kas ražo vai tirgo preces, kuru izmantošanas laiks ir īsāks par 5 gadiem, ir jāiekļauj ar tādu preču pārstrādāšanu saistītās ārējās izmaksas, jo īpaši, ja preces sastāvā ir videi kaitīgas vielas.

| 1.9 | EESK ierosina paplašināt ar pirkumiem saistīto garantiju sistēmu, iekļaujot minimālo garantēto darbības ilgumu, kura laikā remonta izmaksas jāsedz ražotājam. |
| --- | --- |

1.9

EESK ierosina paplašināt ar pirkumiem saistīto garantiju sistēmu, iekļaujot minimālo garantēto darbības ilgumu, kura laikā remonta izmaksas jāsedz ražotājam.

| 1.10 | Patērētāji daudz cieš no preču izmantošanas laika saīsināšanas un no sarežģījumiem, kas saistīti ar nepietiekamām remonta iespējām. Viņi lielā mērā cieš arī no uzņēmumu politikas un no atsevišķu mazumtirgotāju politikas, kuri dažkārt cenšas pārdot garantijas pagarinājumu posmam pēc pirmā gada, lai gan divu gadu garantija ir obligāta. Patērētāji, šķiet, nereti nav informēti par savām tiesībām. Labāka komunikācija, jo īpaši izmantojot interneta vietnes un sociālos tīklus, varētu uzlabot patērētāju izpratni par šiem jautājumiem. Eiropas Plānotās nolietošanās novēršanas centrs ļautu patērētājiem gūt labāku pārskatu par izmantotajiem paņēmieniem un tādējādi arī veikt labāku izvēli. |
| --- | --- |

1.10

Patērētāji daudz cieš no preču izmantošanas laika saīsināšanas un no sarežģījumiem, kas saistīti ar nepietiekamām remonta iespējām. Viņi lielā mērā cieš arī no uzņēmumu politikas un no atsevišķu mazumtirgotāju politikas, kuri dažkārt cenšas pārdot garantijas pagarinājumu posmam pēc pirmā gada, lai gan divu gadu garantija ir obligāta. Patērētāji, šķiet, nereti nav informēti par savām tiesībām. Labāka komunikācija, jo īpaši izmantojot interneta vietnes un sociālos tīklus, varētu uzlabot patērētāju izpratni par šiem jautājumiem. Eiropas Plānotās nolietošanās novēršanas centrs ļautu patērētājiem gūt labāku pārskatu par izmantotajiem paņēmieniem un tādējādi arī veikt labāku izvēli.

| 1.11 | Patērētāju informēšana ir preču pienācīgas un ilgtspējīgas izmantošanas priekšnosacījums. Bez tam ir svarīgi pienācīgi informēt patērētājus par attiecīgās preces minimālo ekspluatācijas laiku, kam ir nozīme, pieņemot lēmumu par preces iegādi. Šajā saistībā vēlamas būtu brīvprātīgas tirgotāju un uzņēmēju iniciatīvas un pasākumi. |
| --- | --- |

1.11

Patērētāju informēšana ir preču pienācīgas un ilgtspējīgas izmantošanas priekšnosacījums. Bez tam ir svarīgi pienācīgi informēt patērētājus par attiecīgās preces minimālo ekspluatācijas laiku, kam ir nozīme, pieņemot lēmumu par preces iegādi. Šajā saistībā vēlamas būtu brīvprātīgas tirgotāju un uzņēmēju iniciatīvas un pasākumi.

| 1.12 | Patērētāji bieži ir nepatīkami pārsteigti, cik sarežģīti ir orientēties tiesību aktos. Lai arī eksistē vairākas direktīvas, kurās risināti plānotās novecošanās jautājumi (tirdzniecības paņēmieni, atkritumi u. c.), kopumā teksti šajā jomā nav pietiekami koordinēti, un no tiem būtu jāizveido saskaņotu tiesību aktu kopums. |
| --- | --- |

1.12

Patērētāji bieži ir nepatīkami pārsteigti, cik sarežģīti ir orientēties tiesību aktos. Lai arī eksistē vairākas direktīvas, kurās risināti plānotās novecošanās jautājumi (tirdzniecības paņēmieni, atkritumi u. c.), kopumā teksti šajā jomā nav pietiekami koordinēti, un no tiem būtu jāizveido saskaņotu tiesību aktu kopums.

| 1.13 | EESK iesaka dalībvalstīm, jo īpaši skolas gados, veicināt atbildīgu patēriņu, lai patērētāji ņemtu vērā ietekmi uz vidi atkarībā no preces dzīves cikla, ekoloģiskās ietekmes, kā arī preces kvalitātes. Komiteja stingri iesaka apspriedēs par šo svarīgo un sensitīvo jautājumu vairāk iesaistīt patērētāju pārstāvjus, jo to līdzdalība nodrošinās visaptverošāku pieeju. |
| --- | --- |

1.13

EESK iesaka dalībvalstīm, jo īpaši skolas gados, veicināt atbildīgu patēriņu, lai patērētāji ņemtu vērā ietekmi uz vidi atkarībā no preces dzīves cikla, ekoloģiskās ietekmes, kā arī preces kvalitātes. Komiteja stingri iesaka apspriedēs par šo svarīgo un sensitīvo jautājumu vairāk iesaistīt patērētāju pārstāvjus, jo to līdzdalība nodrošinās visaptverošāku pieeju.

| 1.14 | EESK iesaka Eiropas Komisijai veikt pētījumus šajā jomā, lai precizētu daudzos apritē esošos datus, kas nereti ir pretrunīgi. Tas dotu iespēju gūt objektīvu skatījumu uz plānotās novecošanās ietekmi, īpaši ekonomisko un sociālo ietekmi, ne vien saistībā ar apgalvotajiem ieguvumiem no preču tirdzniecības apgrozījuma, bet arī nodarbinātības un ārējās tirdzniecības bilances ziņā. |
| --- | --- |

1.14

EESK iesaka Eiropas Komisijai veikt pētījumus šajā jomā, lai precizētu daudzos apritē esošos datus, kas nereti ir pretrunīgi. Tas dotu iespēju gūt objektīvu skatījumu uz plānotās novecošanās ietekmi, īpaši ekonomisko un sociālo ietekmi, ne vien saistībā ar apgalvotajiem ieguvumiem no preču tirdzniecības apgrozījuma, bet arī nodarbinātības un ārējās tirdzniecības bilances ziņā.

| 1.15 | EESK plāno 2014. gadā sarīkot plašas Eiropas apaļā galda sarunas par šo jautājumu. Šajās apspriedēs tiks iesaistītas visas ieinteresētās personas: ražotāji, finansētāji, izplatītāji, arodbiedrības, patērētāju apvienības, NVO, standartizācijas aģentūras un eksperti. Tajās būs jāiesaista dažādu nozaru pārstāvji, lai uzmanība netiktu vērsta tikai uz dažām rūpniecības nozarēm. Apspriedes būtu jāpapildina ar Eiropas Savienības pilsoņiem atvērtu forumu, kura mērķis būtu veicināt pēc iespējas plašāku sabiedrības līdzdalību; sabiedriskie tīkli būs viens no šīs līdzdalības stimulēšanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

1.15

EESK plāno 2014. gadā sarīkot plašas Eiropas apaļā galda sarunas par šo jautājumu. Šajās apspriedēs tiks iesaistītas visas ieinteresētās personas: ražotāji, finansētāji, izplatītāji, arodbiedrības, patērētāju apvienības, NVO, standartizācijas aģentūras un eksperti. Tajās būs jāiesaista dažādu nozaru pārstāvji, lai uzmanība netiktu vērsta tikai uz dažām rūpniecības nozarēm. Apspriedes būtu jāpapildina ar Eiropas Savienības pilsoņiem atvērtu forumu, kura mērķis būtu veicināt pēc iespējas plašāku sabiedrības līdzdalību; sabiedriskie tīkli būs viens no šīs līdzdalības stimulēšanas līdzekļiem.

| 1.16 | Kopumā EESK iesaka paātrināt pētījumus un darbu turpmāk uzskaitītajās trīs jomās, kas ierobežotu plānoto novecošanos.






  — | Preču ekodizains ir pieeja, kas izmantoto resursu ilgtspēju nodrošina jau no preces izstrādes posma, izvērtējot preces ietekmi uz vidi un kopējo dzīves ciklu. |
| --- | --- | --- |

1.16

Kopumā EESK iesaka paātrināt pētījumus un darbu turpmāk uzskaitītajās trīs jomās, kas ierobežotu plānoto novecošanos.

—

Preču ekodizains ir pieeja, kas izmantoto resursu ilgtspēju nodrošina jau no preces izstrādes posma, izvērtējot preces ietekmi uz vidi un kopējo dzīves ciklu.

| — | Slēgta cikla ekonomikā, kurā izmanto “cradle to cradle” (“no šūpuļa līdz šūpulim”) pieeju, mērķis ir pārveidot viena uzņēmuma atkritumus citu uzņēmumu resursos. |
| --- | --- |

—

Slēgta cikla ekonomikā, kurā izmanto “cradle to cradle” (“no šūpuļa līdz šūpulim”) pieeju, mērķis ir pārveidot viena uzņēmuma atkritumus citu uzņēmumu resursos.

| — | Funkcionalitātes ekonomikā galvenais uzsvars ir attīstīt preču lietošanu bez to iegūšanas īpašumā. Tas nozīmē, ka uzņēmumi nepārdod vis preci, bet gan funkciju, par ko jāmaksā atbilstoši lietošanai. Tāpēc ražotāji būtu ieinteresēti izstrādāt ilgi kalpojošas un viegli labojamas preces, kuras ir viegli uzturēt, kā arī nodrošināt atbilstošu ražošanas un piegādes ķēdi, kura būtu viņu ekonomikas modeļa pamatelements. |
| --- | --- |

—

Funkcionalitātes ekonomikā galvenais uzsvars ir attīstīt preču lietošanu bez to iegūšanas īpašumā. Tas nozīmē, ka uzņēmumi nepārdod vis preci, bet gan funkciju, par ko jāmaksā atbilstoši lietošanai. Tāpēc ražotāji būtu ieinteresēti izstrādāt ilgi kalpojošas un viegli labojamas preces, kuras ir viegli uzturēt, kā arī nodrošināt atbilstošu ražošanas un piegādes ķēdi, kura būtu viņu ekonomikas modeļa pamatelements.

| 1.17 | EESK ar šo atzinumu Eiropas līmenī pauž pamudinājumu uzsākt jaunu Eiropas ekonomikas pārejas posmu — no izšķērdīgas sabiedrības pārveidoties par ilgtspējīgu sabiedrību, kurā izaugsme vērsta uz patērētāju vajadzību apmierināšanu pilsoniskā perspektīvā un netiek uzskatīta par pašmērķi. |
| --- | --- |

1.17

EESK ar šo atzinumu Eiropas līmenī pauž pamudinājumu uzsākt jaunu Eiropas ekonomikas pārejas posmu — no izšķērdīgas sabiedrības pārveidoties par ilgtspējīgu sabiedrību, kurā izaugsme vērsta uz patērētāju vajadzību apmierināšanu pilsoniskā perspektīvā un netiek uzskatīta par pašmērķi.

2.   Ievads un saturs

| 2.1 | Plānotā novecošanās ir problemātisks jautājums vairāku iemeslu dēļ: tā kā tiek saīsināts patēriņa preču izmantošanas laiks, palielinās resursu patēriņš un apstrādājamo atkritumu daudzums, kad preces kļūst nederīgas. Tās veidi ir dažādi, un to izmanto, lai veicinātu pārdošanu un uzturētu ekonomisko izaugsmi, radot nepārtrauktu vajadzību pēc precēm un apzināti nodrošinot, lai patēriņa preces nebūtu labojamas. |
| --- | --- |

2.1

Plānotā novecošanās ir problemātisks jautājums vairāku iemeslu dēļ: tā kā tiek saīsināts patēriņa preču izmantošanas laiks, palielinās resursu patēriņš un apstrādājamo atkritumu daudzums, kad preces kļūst nederīgas. Tās veidi ir dažādi, un to izmanto, lai veicinātu pārdošanu un uzturētu ekonomisko izaugsmi, radot nepārtrauktu vajadzību pēc precēm un apzināti nodrošinot, lai patēriņa preces nebūtu labojamas.

| 2.2 | Tā rezultātā resursu izšķērdēšana un kaitīgs piesārņojums ir sasniedzis tik lielus apmērus, ka pilsoniskā sabiedrība un dažas ievēlētās amatpersonas, kuras nevēlas samierināties ar šādu praksi, norāda uz sistēmas trūkumiem un vēršas pret tiem (kolektīvās prasības ASV pret “Apple”, Brazīlijā iesniegtās sūdzības, tiesību akta priekšlikumi Beļģijā un Francijā 2013. gada sākumā). |
| --- | --- |

2.2

Tā rezultātā resursu izšķērdēšana un kaitīgs piesārņojums ir sasniedzis tik lielus apmērus, ka pilsoniskā sabiedrība un dažas ievēlētās amatpersonas, kuras nevēlas samierināties ar šādu praksi, norāda uz sistēmas trūkumiem un vēršas pret tiem (kolektīvās prasības ASV pret “Apple”, Brazīlijā iesniegtās sūdzības, tiesību akta priekšlikumi Beļģijā un Francijā 2013. gada sākumā).

| 2.3 | Parasti izšķir vairākus plānotās novecošanās veidus. Viena no novecošanās definīcijām (“Le Petit Larousse”) ir “materiāla vai aprīkojuma vērtības samazināšanās, pirms tas fiziski nolietojas”, proti, vērtība samazinās nevis fiziskā nolietojuma, bet tehnikas progresa, uzvedības modeļu maiņas, modes un citu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

2.3

Parasti izšķir vairākus plānotās novecošanās veidus. Viena no novecošanās definīcijām (“Le Petit Larousse”) ir “materiāla vai aprīkojuma vērtības samazināšanās, pirms tas fiziski nolietojas”, proti, vērtība samazinās nevis fiziskā nolietojuma, bet tehnikas progresa, uzvedības modeļu maiņas, modes un citu iemeslu dēļ.

| 2.4 | Var izšķirt vairākus novecošanās veidus.






  — | Plānotā novecošanās, stingri runājot, ir preces projektēšana tā, lai tā kalpotu īsāku laiku. Vajadzības gadījumā tas tiek panākts, ieprojektējot darbības pārtraukšanu pēc noteikta lietošanas reižu skaita. |
| --- | --- | --- |

2.4

Var izšķirt vairākus novecošanās veidus.

—

Plānotā novecošanās, stingri runājot, ir preces projektēšana tā, lai tā kalpotu īsāku laiku. Vajadzības gadījumā tas tiek panākts, ieprojektējot darbības pārtraukšanu pēc noteikta lietošanas reižu skaita.

| — | Netieša novecošanās galvenokārt izpaužas kā neiespējamība preci salabot, jo nav pieejamas rezerves daļas vai remonts nav iespējams (piemēram, baterijas ir iekausētas ierīcē). |
| --- | --- |

—

Netieša novecošanās galvenokārt izpaužas kā neiespējamība preci salabot, jo nav pieejamas rezerves daļas vai remonts nav iespējams (piemēram, baterijas ir iekausētas ierīcē).

| — | Novecošanās nesaderības dēļ, piemēram, ir novērojama, kad datora programmatūra pēc operētājsistēmas atjaunināšanas vairs nedarbojas. Šāda novecošanās ir saistīta ar novecošanos pēcpārdošanas apkalpes posmā, — patērētāji tiek mudināti drīzāk iegādāties jaunu preci, nevis labot esošo, tostarp gan labošanas ilguma, gan izmaksu dēļ. |
| --- | --- |

—

Novecošanās nesaderības dēļ, piemēram, ir novērojama, kad datora programmatūra pēc operētājsistēmas atjaunināšanas vairs nedarbojas. Šāda novecošanās ir saistīta ar novecošanos pēcpārdošanas apkalpes posmā, — patērētāji tiek mudināti drīzāk iegādāties jaunu preci, nevis labot esošo, tostarp gan labošanas ilguma, gan izmaksu dēļ.

| — | Psiholoģisko novecošanos izraisa uzņēmumu mārketinga kampaņas, kuru mērķis ir esošās preces padarīt novecojušas patērētāju uztverē. Nav nekādas nozīmes likt planšetdatoru ražotājiem ražot preces, kuru izmantošanas laiks ir 10 gadi, ja patērētāji ir paraduši un vēlas tos mainīt ik pēc diviem gadiem. Piemēram, mobilā tālruņa maiņas cikls ir vidēji 20 mēneši (10 mēneši vecuma grupā no 12 līdz 17 gadiem). Neskatoties uz šā aspekta nozīmīgumu, atzinums attiecas tikai uz trim pirmajiem punktiem. Ceturtajam punktam būtu nepieciešama īpaša pieeja, kas iekļautu patēriņa modeļus. |
| --- | --- |

—

Psiholoģisko novecošanos izraisa uzņēmumu mārketinga kampaņas, kuru mērķis ir esošās preces padarīt novecojušas patērētāju uztverē. Nav nekādas nozīmes likt planšetdatoru ražotājiem ražot preces, kuru izmantošanas laiks ir 10 gadi, ja patērētāji ir paraduši un vēlas tos mainīt ik pēc diviem gadiem. Piemēram, mobilā tālruņa maiņas cikls ir vidēji 20 mēneši (10 mēneši vecuma grupā no 12 līdz 17 gadiem). Neskatoties uz šā aspekta nozīmīgumu, atzinums attiecas tikai uz trim pirmajiem punktiem. Ceturtajam punktam būtu nepieciešama īpaša pieeja, kas iekļautu patēriņa modeļus.

| 2.5 | Vienots viedoklis par dažādajām definīcijām nav panākts. Daudzās definīciju nianses apliecina, ka ir nepieciešams izstrādāt vispārēju definīciju un veikt diferencētus pasākumus atbilstoši novecošanās objektīvajiem (tehniskiem) faktoriem un subjektīvajiem faktoriem (mode vai jaunu preču laišana tirgū). Dažkārt preces īslaicīgā lietošana var būt ekoloģiski izdevīga. Turklāt novecošanās ir atkarīga arī no patērētāju uzvedības modeļiem. |
| --- | --- |

2.5

Vienots viedoklis par dažādajām definīcijām nav panākts. Daudzās definīciju nianses apliecina, ka ir nepieciešams izstrādāt vispārēju definīciju un veikt diferencētus pasākumus atbilstoši novecošanās objektīvajiem (tehniskiem) faktoriem un subjektīvajiem faktoriem (mode vai jaunu preču laišana tirgū). Dažkārt preces īslaicīgā lietošana var būt ekoloģiski izdevīga. Turklāt novecošanās ir atkarīga arī no patērētāju uzvedības modeļiem.

| 2.6 | EESK iesaka izvēlēties niansētu pieeju. Mērķis nav vienkārši palielināt visu preču izmantošanas laiku, bet analizēt šo jautājumu atkarībā no preces lietojuma. Tāpat arī tiek dota priekšroka pieejai, kas sekmē lietošanas optimizāciju, apzinoties, ka optimizācija nenozīmē automātiski ilgāku izmantošanas laiku. EESK vēlas panākt, lai Eiropas uzņēmumu preču uzticamība saņemtu augstāku novērtējumu. |
| --- | --- |

2.6

EESK iesaka izvēlēties niansētu pieeju. Mērķis nav vienkārši palielināt visu preču izmantošanas laiku, bet analizēt šo jautājumu atkarībā no preces lietojuma. Tāpat arī tiek dota priekšroka pieejai, kas sekmē lietošanas optimizāciju, apzinoties, ka optimizācija nenozīmē automātiski ilgāku izmantošanas laiku. EESK vēlas panākt, lai Eiropas uzņēmumu preču uzticamība saņemtu augstāku novērtējumu.

| 2.7 | Iemesli tam, kāpēc Eiropas Savienībai ir jārisina plānotās novecošanās jautājumi, ir daudzi. Šie iemesli ir saistīti ar vidi, sociālajiem jautājumiem, sabiedrības veselību, kultūru, kā arī ar ekonomiku. EESK uzskata, ka būtu jāpievērš uzmanība arī netveramākiem, taču ne mazāk nozīmīgiem aspektiem — simboliskiem un ētikas jautājumiem. |
| --- | --- |

2.7

Iemesli tam, kāpēc Eiropas Savienībai ir jārisina plānotās novecošanās jautājumi, ir daudzi. Šie iemesli ir saistīti ar vidi, sociālajiem jautājumiem, sabiedrības veselību, kultūru, kā arī ar ekonomiku. EESK uzskata, ka būtu jāpievērš uzmanība arī netveramākiem, taču ne mazāk nozīmīgiem aspektiem — simboliskiem un ētikas jautājumiem.

| 2.8 | Vides skatījumā mūsdienās, kad ik gadu tiek izmantoti izejmateriāli aptuveni 60 miljardu tonnu apmērā, mēs patērējam aptuveni par 50 % dabas resursu vairāk nekā pirms 30 gadiem. Attiecīgi viens Eiropas iedzīvotājs dienā patērē 43 kg resursu, savukārt viens Āfrikas iedzīvotājs — tikai 10 kg. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), balstoties uz datiem par 1999. gadu, ir aplēsusi, ka pamatražošanas koeficientam pieaugot par 2 % gadā, pasaulē vara, svina, niķeļa, sudraba, alvas un cinka krājumi būs izsmelti 30 gadu laikā, ar alumīnija un dzelzs krājumiem varētu pietikt vēl 60 līdz 80 gadus. Arvien vairāk materiālu kļūs par deficītu. Turklāt Eiropā (2012. gada dati) katru gadu rodas 10 miljoni tonnas elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu (EEIA), un tiek prognozēts, ka 2020. gadā to apjoms sasniegs 12 miljonus tonnu. Līdztekus otrreizējas pārstādes un inovācijas politikai jāatbalsta gan izejvielu atgūšanas politika, kas tika izklāstīta jaunajā ES direktīvā, kura stājās spēkā 2012. gada 13. augustā, gan arī plānotās novecošanās apkarošanas pasākumi. |
| --- | --- |

2.8

Vides skatījumā mūsdienās, kad ik gadu tiek izmantoti izejmateriāli aptuveni 60 miljardu tonnu apmērā, mēs patērējam aptuveni par 50 % dabas resursu vairāk nekā pirms 30 gadiem. Attiecīgi viens Eiropas iedzīvotājs dienā patērē 43 kg resursu, savukārt viens Āfrikas iedzīvotājs — tikai 10 kg. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), balstoties uz datiem par 1999. gadu, ir aplēsusi, ka pamatražošanas koeficientam pieaugot par 2 % gadā, pasaulē vara, svina, niķeļa, sudraba, alvas un cinka krājumi būs izsmelti 30 gadu laikā, ar alumīnija un dzelzs krājumiem varētu pietikt vēl 60 līdz 80 gadus. Arvien vairāk materiālu kļūs par deficītu. Turklāt Eiropā (2012. gada dati) katru gadu rodas 10 miljoni tonnas elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu (EEIA), un tiek prognozēts, ka 2020. gadā to apjoms sasniegs 12 miljonus tonnu. Līdztekus otrreizējas pārstādes un inovācijas politikai jāatbalsta gan izejvielu atgūšanas politika, kas tika izklāstīta jaunajā ES direktīvā, kura stājās spēkā 2012. gada 13. augustā, gan arī plānotās novecošanās apkarošanas pasākumi.

| 2.9 | Sociālajā aspektā plānotā novecošanās rada triju veidu problēmas. Pirmkārt, patēriņa preču plānotās novecošanās loģika krīzes laikā ir veicinājusi pirkumus uz kredītu un patērētāju parādsaistību palielināšanos vēl nebijušos apmēros. Otrkārt, novecošanās visspēcīgāk ietekmē sociāli maznodrošinātos iedzīvotājus, kuri nevar atļauties maksāt dārgāk par ilgi kalpojošām precēm un bieži samierinās ar sliktākas kvalitātes, mazāk izturīgām precēm. Treškārt, no plānotās novecošanās cieš darba ņēmēji visā remonta uzņēmumu nozarē. ADEME 2007. gada ziņojuma (1) dati šo tendenci apstiprina — tiek laboti tikai 44 % bojāto ierīču. Izplatītāji lēš, ka tikai 20 % to ierīču, kurām nav spēkā garantija, nonāk līdz labošanai. ADEME pētījumā (2010) arī norādīts uz būtisku remontdarbu samazināšanos Francijā laikā no 2006. gada līdz 2009. gadam, jo īpaši mājsaimniecības lielgabarīta elektropreču jomā. Remonta nozares priekšrocības ir tās, ka to nav iespējams pārcelt uz citu valsti un darbavietas tajā pārsvarā ir stabilas. |
| --- | --- |

2.9

Sociālajā aspektā plānotā novecošanās rada triju veidu problēmas. Pirmkārt, patēriņa preču plānotās novecošanās loģika krīzes laikā ir veicinājusi pirkumus uz kredītu un patērētāju parādsaistību palielināšanos vēl nebijušos apmēros. Otrkārt, novecošanās visspēcīgāk ietekmē sociāli maznodrošinātos iedzīvotājus, kuri nevar atļauties maksāt dārgāk par ilgi kalpojošām precēm un bieži samierinās ar sliktākas kvalitātes, mazāk izturīgām precēm. Treškārt, no plānotās novecošanās cieš darba ņēmēji visā remonta uzņēmumu nozarē. ADEME 2007. gada ziņojuma (1) dati šo tendenci apstiprina — tiek laboti tikai 44 % bojāto ierīču. Izplatītāji lēš, ka tikai 20 % to ierīču, kurām nav spēkā garantija, nonāk līdz labošanai. ADEME pētījumā (2010) arī norādīts uz būtisku remontdarbu samazināšanos Francijā laikā no 2006. gada līdz 2009. gadam, jo īpaši mājsaimniecības lielgabarīta elektropreču jomā. Remonta nozares priekšrocības ir tās, ka to nav iespējams pārcelt uz citu valsti un darbavietas tajā pārsvarā ir stabilas.

| 2.10 | Nevar neņemt vērā arī nelabvēlīgo ietekmi uz sabiedrības veselību. Tā ir divējāda: pirmkārt, sadedzināšanas tieša ietekme uz tuvumā dzīvojošiem iedzīvotājiem elektronisko sastāvdaļu toksiskuma dēļ, un, otrkārt, starptautiska ietekme. Ārkārtīgi trūkst infrastruktūru, kas dotu iespēju pārstrādāt informātikas tehnikas atkritumus, tāpēc daudzas vairs nelietojamas preces tiek nelikumīgi eksportētas uz tādām ģeogrāfiskām zonām, kurās atkritumu apglabāšanas izmaksas ir mazākas. Taču tas smagi skar vietējos iedzīvotājus (piemēram, Ganā no atkritumiem tiek atlasīti melno metālu metāllūžņi, lai tos sūtītu uz Dubaiju vai Ķīnu. Daudzi atkritumi nonāk dienvidu valstīs, kur tie rada vides veselības problēmas). |
| --- | --- |

2.10

Nevar neņemt vērā arī nelabvēlīgo ietekmi uz sabiedrības veselību. Tā ir divējāda: pirmkārt, sadedzināšanas tieša ietekme uz tuvumā dzīvojošiem iedzīvotājiem elektronisko sastāvdaļu toksiskuma dēļ, un, otrkārt, starptautiska ietekme. Ārkārtīgi trūkst infrastruktūru, kas dotu iespēju pārstrādāt informātikas tehnikas atkritumus, tāpēc daudzas vairs nelietojamas preces tiek nelikumīgi eksportētas uz tādām ģeogrāfiskām zonām, kurās atkritumu apglabāšanas izmaksas ir mazākas. Taču tas smagi skar vietējos iedzīvotājus (piemēram, Ganā no atkritumiem tiek atlasīti melno metālu metāllūžņi, lai tos sūtītu uz Dubaiju vai Ķīnu. Daudzi atkritumi nonāk dienvidu valstīs, kur tie rada vides veselības problēmas).

| 2.11 | Sekas jūtamas arī kultūrā. Saskaņā ar dažiem pētījumiem vidējais mājsaimniecības lielgabarīta elektroierīču izmantošanas laiks ir no 6 līdz 8 gadiem, taču pirms 20 gadiem tas bija no 10 līdz 12 gadiem. Laikā, kad inovācijai tiek ierādīta būtiska vieta, patērētāju neizpratne par izmantošanas laika saīsināšanos ir pamatota. Lai iegūtu Eiropas iedzīvotāju uzticību rūpniecībai, ir vajadzīgs laiks, bet novecošanās to grauj. Laikā, kad gandrīz visas aptaujas liecina par maksimālu atsvešinātību starp Eiropas iedzīvotājiem un Eiropas rūpniecību, ir skaidrs, ka priekšlaicīga sabojāšanās vai remonta neiespējamība necels uzņēmumu prestižu eiropiešu acīs. Tādējādi vēl labāk var izprast, kāpēc 92 % Eiropas iedzīvotāju (2) vēlas, lai tiktu norādīts preču izmantošanas ilgums (vai lietošanas ciklu skaits). Eiropas uzņēmumu konkurētspēja ir atkarīga arī no tā, vai uzlabosies patērētāju uzticēšanās uzņēmumiem. |
| --- | --- |

2.11

Sekas jūtamas arī kultūrā. Saskaņā ar dažiem pētījumiem vidējais mājsaimniecības lielgabarīta elektroierīču izmantošanas laiks ir no 6 līdz 8 gadiem, taču pirms 20 gadiem tas bija no 10 līdz 12 gadiem. Laikā, kad inovācijai tiek ierādīta būtiska vieta, patērētāju neizpratne par izmantošanas laika saīsināšanos ir pamatota. Lai iegūtu Eiropas iedzīvotāju uzticību rūpniecībai, ir vajadzīgs laiks, bet novecošanās to grauj. Laikā, kad gandrīz visas aptaujas liecina par maksimālu atsvešinātību starp Eiropas iedzīvotājiem un Eiropas rūpniecību, ir skaidrs, ka priekšlaicīga sabojāšanās vai remonta neiespējamība necels uzņēmumu prestižu eiropiešu acīs. Tādējādi vēl labāk var izprast, kāpēc 92 % Eiropas iedzīvotāju (2) vēlas, lai tiktu norādīts preču izmantošanas ilgums (vai lietošanas ciklu skaits). Eiropas uzņēmumu konkurētspēja ir atkarīga arī no tā, vai uzlabosies patērētāju uzticēšanās uzņēmumiem.

| 2.12 | Sekas ir arī ekonomiskas. Lielākā daļa uzņēmumu, kas tiek minēti vainīgo vidū, darbojas augsto tehnoloģiju nozarēs, un to preces Eiropā bieži tiek importēti. Ja Eiropas Savienība pievērstos šim jautājumam, tā saviem uzņēmumiem sniegtu iespēju izcelties ar efektīvu ilgtspējas principa iedzīvināšanu praksē. |
| --- | --- |

2.12

Sekas ir arī ekonomiskas. Lielākā daļa uzņēmumu, kas tiek minēti vainīgo vidū, darbojas augsto tehnoloģiju nozarēs, un to preces Eiropā bieži tiek importēti. Ja Eiropas Savienība pievērstos šim jautājumam, tā saviem uzņēmumiem sniegtu iespēju izcelties ar efektīvu ilgtspējas principa iedzīvināšanu praksē.

| 2.13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja neaizmirst arī par netveramākiem aspektiem, kas, iespējams, ir tikpat nozīmīgi. Simboliskā skatījumā, lai arī viss mūsu darbs Rio+20 mērķu kontekstā apliecina, ka ilgtspējīga attīstība mums ir svarīga, tomēr plānotā novecošanās pēc savas definīcijas ir tādas ilgtspējīgas attīstības elements, kādu mēs atbalstām. Pamatojoties uz mūsu izpratni par ētikas vietu mūsu sabiedrībā, mums šķiet problemātiski, ka inženieriem var likt izstrādāt preces ar paātrinātu novecošanos vai ka rīko reklāmas kampaņas, lai stimulētu patērētājus iegādāties preces, zinot, ka tās neuzlabos viņu apmierinātības līmeni. |
| --- | --- |

2.13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja neaizmirst arī par netveramākiem aspektiem, kas, iespējams, ir tikpat nozīmīgi. Simboliskā skatījumā, lai arī viss mūsu darbs Rio+20 mērķu kontekstā apliecina, ka ilgtspējīga attīstība mums ir svarīga, tomēr plānotā novecošanās pēc savas definīcijas ir tādas ilgtspējīgas attīstības elements, kādu mēs atbalstām. Pamatojoties uz mūsu izpratni par ētikas vietu mūsu sabiedrībā, mums šķiet problemātiski, ka inženieriem var likt izstrādāt preces ar paātrinātu novecošanos vai ka rīko reklāmas kampaņas, lai stimulētu patērētājus iegādāties preces, zinot, ka tās neuzlabos viņu apmierinātības līmeni.

Briselē, 2013. gada 17. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Agence de l’Environnement et de la Maîtrise de l’Energie (Vides un enerģijas pārvaldības aģentūra).

1

Agence de l’Environnement et de la Maîtrise de l’Energie

(2)  Eirobarometra apsekojums “Attitudes of Europeans towards building the single market for green products”, Eiropas Komisija, Flash Eurobarometer 367, 2013. gada jūlijs.

2

Attitudes of Europeans towards building the single market for green products

Flash Eurobarometer

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/27

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Eiropas alus ražošanas nozares izaugsmes potenciāla palielināšana” (pašiniciatīvas atzinums)

2014/C 67/06

Ziņotājs:
  Ludvík JÍROVEC

Līdzziņotājs:
  Edwin CALLEJA

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2013. gada 14. februārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Eiropas alus ražošanas nozares izaugsmes potenciāla palielināšana”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija savu atzinumu pieņēma 2013. gada 26. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobrī sēdē), ar 47 balsīm par, 1 balsi pret un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Alus ir dzēriens, ko iedzīvotāji visā Eiropā bauda jau vairākus tūkstošus gadu. Lai gan alus dzeršanas kultūra Eiropā ir ļoti dažāda un to raksturo dažādi alus veidi un patēriņa ieradumi, alum ir liela nozīme visās Eiropas Savienības valstīs un tas veido nozīmīgu kultūras, tradīciju un uztura daļu. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzsver nozares pastāvīgo attīstību un tās pielāgošanās spējas un izturētspēju pat pašreizējos grūtajos apstākļos. Komiteja norāda, ka nozarē tiek īstenoti stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi dažādās prioritārās jomās, piemēram, nodarbinātības, ilgtspējas, inovācijas, izglītības un sociālās integrācijas jomā. |
| --- | --- |

1.1

Alus ir dzēriens, ko iedzīvotāji visā Eiropā bauda jau vairākus tūkstošus gadu. Lai gan alus dzeršanas kultūra Eiropā ir ļoti dažāda un to raksturo dažādi alus veidi un patēriņa ieradumi, alum ir liela nozīme visās Eiropas Savienības valstīs un tas veido nozīmīgu kultūras, tradīciju un uztura daļu. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzsver nozares pastāvīgo attīstību un tās pielāgošanās spējas un izturētspēju pat pašreizējos grūtajos apstākļos. Komiteja norāda, ka nozarē tiek īstenoti stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi dažādās prioritārās jomās, piemēram, nodarbinātības, ilgtspējas, inovācijas, izglītības un sociālās integrācijas jomā.

| 1.2 | EESK vērš Eiropas Komisijas, Eiropas Parlamenta, Padomes un dalībvalstu uzmanību uz to, ka būtu nopietni jāapsver nozīmīgas rīcībpolitikas, lai Eiropas alus ražošanas nozare spētu pilnībā realizēt savu izaugsmes potenciālu. EESK it īpaši uzskata, ka lēmumu pieņēmējiem






  — | jāpanāk progress līdzsvarotas normatīvās vides veidošanā, kas ļautu dažādu lielumu Eiropas alus darītavām ražot un pārdot alu Eiropā un ārpus tās robežām; |
| --- | --- | --- |

1.2

EESK vērš Eiropas Komisijas, Eiropas Parlamenta, Padomes un dalībvalstu uzmanību uz to, ka būtu nopietni jāapsver nozīmīgas rīcībpolitikas, lai Eiropas alus ražošanas nozare spētu pilnībā realizēt savu izaugsmes potenciālu. EESK it īpaši uzskata, ka lēmumu pieņēmējiem

—

jāpanāk progress līdzsvarotas normatīvās vides veidošanā, kas ļautu dažādu lielumu Eiropas alus darītavām ražot un pārdot alu Eiropā un ārpus tās robežām;

| — | jānosaka alus par prioritāru jomu, kurai ar citiem ES tirdzniecības partneriem šobrīd apspriestajos brīvās tirdzniecības nolīgumos jāparedz abpusēji izdevīgi noteikumi; |
| --- | --- |

—

jānosaka alus par prioritāru jomu, kurai ar citiem ES tirdzniecības partneriem šobrīd apspriestajos brīvās tirdzniecības nolīgumos jāparedz abpusēji izdevīgi noteikumi;

| — | jāmudina alus ražošanas uzņēmumi un apvienības vairāk iesaistīties sociālās atbildības, veselības, izglītības un apmācības programmās, ko īsteno ES un valstu līmenī, un jānodrošina tām plašāka publicitāte; |
| --- | --- |

—

jāmudina alus ražošanas uzņēmumi un apvienības vairāk iesaistīties sociālās atbildības, veselības, izglītības un apmācības programmās, ko īsteno ES un valstu līmenī, un jānodrošina tām plašāka publicitāte;

| — | vairāk jāņem vērā inovācijas, kā arī rūpniecības un lauksaimniecības politikas norišu ietekme uz alus ražošanas nozari. |
| --- | --- |

—

vairāk jāņem vērā inovācijas, kā arī rūpniecības un lauksaimniecības politikas norišu ietekme uz alus ražošanas nozari.

| 1.3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja mudina rīkoties arī dalībvalstu, reģionālajā vai vietējā līmenī, lai






  — | turpinātu veidot partnerības ar alus ražošanas nozari un NVO ar mērķi veicināt atbildīgu patēriņu un samazināt alkohola radīto kaitējumu, tostarp sekmēt sadarbību, lai veicinātu atbildīgumu un novērstu bezatbildīgu praksi reklāmas un pārdošanas jomā; |
| --- | --- | --- |

1.3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja mudina rīkoties arī dalībvalstu, reģionālajā vai vietējā līmenī, lai

—

turpinātu veidot partnerības ar alus ražošanas nozari un NVO ar mērķi veicināt atbildīgu patēriņu un samazināt alkohola radīto kaitējumu, tostarp sekmēt sadarbību, lai veicinātu atbildīgumu un novērstu bezatbildīgu praksi reklāmas un pārdošanas jomā;

| — | atbalstītu alus ražošanas nozares iniciatīvas vides ilgtspējas jomā visā piegādes un pakalpojumu sniegšanas ķēdē Eiropas un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

—

atbalstītu alus ražošanas nozares iniciatīvas vides ilgtspējas jomā visā piegādes un pakalpojumu sniegšanas ķēdē Eiropas un vietējā līmenī;

| — | izmantotu alus ražošanas nozares dinamiku nolūkā radīt jaunas darbvietas, ar stabilu un prognozējamu nodokļu vidi dalībvalstu līmenī likvidējot šķēršļus nozares un tās piegādes ķēžu turpmākai izaugsmei un novēršot nodokļu likmju svārstību radītos tirgus kropļojumus. Uzlabojumi šajā saistībā veicami atbilstīgi virzībai uz vienotā tirgus izveides pabeigšanu; |
| --- | --- |

—

izmantotu alus ražošanas nozares dinamiku nolūkā radīt jaunas darbvietas, ar stabilu un prognozējamu nodokļu vidi dalībvalstu līmenī likvidējot šķēršļus nozares un tās piegādes ķēžu turpmākai izaugsmei un novēršot nodokļu likmju svārstību radītos tirgus kropļojumus. Uzlabojumi šajā saistībā veicami atbilstīgi virzībai uz vienotā tirgus izveides pabeigšanu;

| — | sadarbībā ar vietējām pašvaldībām turpinātu dažādos aspektos pētīt un izvērst kopienu iesaistes projektus un alus tūrisma iespējas. |
| --- | --- |

—

sadarbībā ar vietējām pašvaldībām turpinātu dažādos aspektos pētīt un izvērst kopienu iesaistes projektus un alus tūrisma iespējas.

| 1.4 | EESK uzskata, ka alus ražošanas uzņēmumiem būtu






  — | aktīvāk un ar lielāku atbildību jāpiedalās tirdzniecības palātu, reģionālo pašvaldību, dalībvalstu un Eiropas Komisijas atbalstītos dažādos pārtikas produktu popularizēšanas pasākumos, kas ir vērsti uz veselīgāku ēšanas paradumu izkopšanu un ko rīko gan ES, gan trešās valstīs; |
| --- | --- | --- |

1.4

EESK uzskata, ka alus ražošanas uzņēmumiem būtu

—

aktīvāk un ar lielāku atbildību jāpiedalās tirdzniecības palātu, reģionālo pašvaldību, dalībvalstu un Eiropas Komisijas atbalstītos dažādos pārtikas produktu popularizēšanas pasākumos, kas ir vērsti uz veselīgāku ēšanas paradumu izkopšanu un ko rīko gan ES, gan trešās valstīs;

| — | jāturpina centieni padarīt alus ražošanas nozari par pievilcīgāku stabilu un atbilstīgi atalgotu darba vietu jaunajai paaudzei, sekmējot mācekļu programmas un arodapmācības shēmas; |
| --- | --- |

—

jāturpina centieni padarīt alus ražošanas nozari par pievilcīgāku stabilu un atbilstīgi atalgotu darba vietu jaunajai paaudzei, sekmējot mācekļu programmas un arodapmācības shēmas;

| — | jāturpina izvērst sadarbību ar pētniecības un izglītības iestādēm, kopīgi ar saviem partneriem vairāk piedaloties ES inovācijas un pētniecības un izstrādes programmās, kā arī izglītības un apmācības programmās; |
| --- | --- |

—

jāturpina izvērst sadarbību ar pētniecības un izglītības iestādēm, kopīgi ar saviem partneriem vairāk piedaloties ES inovācijas un pētniecības un izstrādes programmās, kā arī izglītības un apmācības programmās;

| — | jāpalielina sava līdzdalība dažādos pasākumos, ko īsteno reģionālie fondi, struktūrfondi un MVU veltītie fondi; |
| --- | --- |

—

jāpalielina sava līdzdalība dažādos pasākumos, ko īsteno reģionālie fondi, struktūrfondi un MVU veltītie fondi;

| — | jāizvērš esošā vidēja termiņa sadarbība līdz ilgtermiņa sadarbībai ar apiņu, graudu un citu alus ražošanai nepieciešamo produktu vietējiem ražotājiem; |
| --- | --- |

—

jāizvērš esošā vidēja termiņa sadarbība līdz ilgtermiņa sadarbībai ar apiņu, graudu un citu alus ražošanai nepieciešamo produktu vietējiem ražotājiem;

| — | pēc iespējas jāveicina dzīves cikla novērtējumi kā pašanalīzes instruments alus ražošanas nozarē, vienlaikus ņemot vērā mazo ģimenes uzņēmumu ražotāju ierobežotās iespējas jaudas trūkuma dēļ. |
| --- | --- |

—

pēc iespējas jāveicina dzīves cikla novērtējumi kā pašanalīzes instruments alus ražošanas nozarē, vienlaikus ņemot vērā mazo ģimenes uzņēmumu ražotāju ierobežotās iespējas jaudas trūkuma dēļ.

2.   Eiropas alus ražošanas nozare

| 2.1 | Eiropas Savienība ir viens no lielākajiem alus ražotājiem pasaulē. Ražošanas apjoms 2011. gadā bija vairāk nekā 380 miljoni hektolitru (1), ko saražoja aptuveni 4 000 alus ražotnes visā Eiropā. To saražotā produkcija tiek izplatīta visā pasaulē. Apjoma ziņā ES ir nozīmīgs tirgus dalībnieks, kas nodrošina vairāk nekā vienu ceturto daļu no pasaulē saražotā alus apjoma; Eiropas ražošanas apjomu tikai nesen pārspēja Ķīna, taču ES joprojām apsteidz ASV, Krieviju, Brazīliju un Meksiku (2). |
| --- | --- |

2.1

Eiropas Savienība ir viens no lielākajiem alus ražotājiem pasaulē. Ražošanas apjoms 2011. gadā bija vairāk nekā 380 miljoni hektolitru (1), ko saražoja aptuveni 4 000 alus ražotnes visā Eiropā. To saražotā produkcija tiek izplatīta visā pasaulē. Apjoma ziņā ES ir nozīmīgs tirgus dalībnieks, kas nodrošina vairāk nekā vienu ceturto daļu no pasaulē saražotā alus apjoma; Eiropas ražošanas apjomu tikai nesen pārspēja Ķīna, taču ES joprojām apsteidz ASV, Krieviju, Brazīliju un Meksiku (2).

| 2.2 | Eiropas alus ražošanas nozares struktūra ir ļoti daudzveidīga. To galvenokārt veido mazie un vidējie uzņēmumi, sākot no mikroražotnēm un alus darītavām, kas darbojas vietējā, reģionālā vai valsts līmenī, un beidzot ar četriem lieliem Eiropas mēroga alus ražotājiem (3), kas savā jomā ir pasaules līderi. Jaunu mazo un mikroražotņu skaita pieaugums pēdējo desmit gadu laikā nepārprotami liecina par nozares inovācijas spēju un ir nozīmīgs elements virzībā uz ilgtspējas mērķi. |
| --- | --- |

2.2

Eiropas alus ražošanas nozares struktūra ir ļoti daudzveidīga. To galvenokārt veido mazie un vidējie uzņēmumi, sākot no mikroražotnēm un alus darītavām, kas darbojas vietējā, reģionālā vai valsts līmenī, un beidzot ar četriem lieliem Eiropas mēroga alus ražotājiem (3), kas savā jomā ir pasaules līderi. Jaunu mazo un mikroražotņu skaita pieaugums pēdējo desmit gadu laikā nepārprotami liecina par nozares inovācijas spēju un ir nozīmīgs elements virzībā uz ilgtspējas mērķi.

| 2.3 | Ar alus ražošanu saistītā piegādes ķēde aptver ne tikai vietējā līmeņa tirgus dalībniekus, bet arī pasaules līmeņa līderus no iesala ražošanas uzņēmumu, kā arī no iekārtu ražotāju un tehnisko pakalpojumu nodrošinātāju vidus. Eiropas alus ražošanas uzņēmumi arī izplata savas zināšanas visā pasaulē. Tādi pasākumi kā Eiropas Alus darītāju konvencijas kongress vai individuālu alus darītāju konferences piesaista apmeklētājus no visas pasaules. |
| --- | --- |

2.3

Ar alus ražošanu saistītā piegādes ķēde aptver ne tikai vietējā līmeņa tirgus dalībniekus, bet arī pasaules līmeņa līderus no iesala ražošanas uzņēmumu, kā arī no iekārtu ražotāju un tehnisko pakalpojumu nodrošinātāju vidus. Eiropas alus ražošanas uzņēmumi arī izplata savas zināšanas visā pasaulē. Tādi pasākumi kā Eiropas Alus darītāju konvencijas kongress vai individuālu alus darītāju konferences piesaista apmeklētājus no visas pasaules.

| 2.4 | Alus ir nozīmīgs pārstrādāts lauksaimniecības produkts, kura eksporta vērtība pārsniedz 2 miljardus euro
   (4). Tas ir iekļauts arī ES lauksaimniecības produktu kvalitātes politikā (5), attiecinot uz to aizsargāto cilmes vietas nosaukumu / aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sistēmas (6), kuru ietvaros tiek izmantotas 23 ģeogrāfiskās izcelsmes norādes (7), tādējādi no alus pārdošanas iegūstot vairāk nekā 2,3 miljardus euro. Tomēr alus ģeogrāfiskā daudzveidība šajās sistēmās ir ierobežota, jo tas nāk no mazāk nekā vienas trešās daļas ES valstu. |
| --- | --- |

2.4

Alus ir nozīmīgs pārstrādāts lauksaimniecības produkts, kura eksporta vērtība pārsniedz 2 miljardus euro
   (4). Tas ir iekļauts arī ES lauksaimniecības produktu kvalitātes politikā (5), attiecinot uz to aizsargāto cilmes vietas nosaukumu / aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sistēmas (6), kuru ietvaros tiek izmantotas 23 ģeogrāfiskās izcelsmes norādes (7), tādējādi no alus pārdošanas iegūstot vairāk nekā 2,3 miljardus euro. Tomēr alus ģeogrāfiskā daudzveidība šajās sistēmās ir ierobežota, jo tas nāk no mazāk nekā vienas trešās daļas ES valstu.

| 2.5 | Alus galvenās sastāvdaļas ir dabīgas izcelsmes, un tajās ietilpst ūdens, labība, apiņi un raugs. Ūdens ir galvenā izejviela, ko izmanto alus ražošanas nozarē, un tas vidēji veido aptuveni 92 % no alus sastāva. Tāpēc ļoti nozīmīgs jautājums ir gruntsūdeņu aizsardzība. Tā kā alum nepieciešamās cietes nozīmīgs avots ir labība (piemēram, mieži, kvieši u.c.), alus darītājiem un iesala ražotājiem svarīgas ir attiecības ar lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

2.5

Alus galvenās sastāvdaļas ir dabīgas izcelsmes, un tajās ietilpst ūdens, labība, apiņi un raugs. Ūdens ir galvenā izejviela, ko izmanto alus ražošanas nozarē, un tas vidēji veido aptuveni 92 % no alus sastāva. Tāpēc ļoti nozīmīgs jautājums ir gruntsūdeņu aizsardzība. Tā kā alum nepieciešamās cietes nozīmīgs avots ir labība (piemēram, mieži, kvieši u.c.), alus darītājiem un iesala ražotājiem svarīgas ir attiecības ar lauksaimniekiem.

| 2.6 | Eiropas Savienība ir arī nozīmīgākais dalībnieks globālajā apiņu tirgū: tos audzē 14 dalībvalstīs (8), kurās atrodas apmēram viena trešā daļa no apiņu audzēšanas teritorijas pasaulē (9), un alus ražošanas nozare ir Eiropas apiņu audzētāju galvenais klients. Vajadzības gadījumā būtu jāpievēršas apiņu ražotāju konkurencei un diferencētajai attieksmei ES dalībvalstu lauksaimniecības politikā, lai tās neizraisītu tirgus kropļojumus, kas ilgtermiņā varētu nelabvēlīgi ietekmēt alus ražotnes. |
| --- | --- |

2.6

Eiropas Savienība ir arī nozīmīgākais dalībnieks globālajā apiņu tirgū: tos audzē 14 dalībvalstīs (8), kurās atrodas apmēram viena trešā daļa no apiņu audzēšanas teritorijas pasaulē (9), un alus ražošanas nozare ir Eiropas apiņu audzētāju galvenais klients. Vajadzības gadījumā būtu jāpievēršas apiņu ražotāju konkurencei un diferencētajai attieksmei ES dalībvalstu lauksaimniecības politikā, lai tās neizraisītu tirgus kropļojumus, kas ilgtermiņā varētu nelabvēlīgi ietekmēt alus ražotnes.

| 2.7 | Alus ražotāju atkarība no lauksaimniecības, kas piegādā izejvielas, pēdējos gados ir nozīmējusi to, ka nozarei atšķirīgas kvalitātes ražas un cenu svārstīguma dēļ bija jāmaksā augstāka cena par alus ražošanai nepieciešamajām lauksaimniecības izejvielām. Izejvielu piegādātāju un alus ražotāju attiecības iespēju un nepieciešamības robežās vajadzētu veidot ilgtspējīgi un ilgtermiņā. |
| --- | --- |

2.7

Alus ražotāju atkarība no lauksaimniecības, kas piegādā izejvielas, pēdējos gados ir nozīmējusi to, ka nozarei atšķirīgas kvalitātes ražas un cenu svārstīguma dēļ bija jāmaksā augstāka cena par alus ražošanai nepieciešamajām lauksaimniecības izejvielām. Izejvielu piegādātāju un alus ražotāju attiecības iespēju un nepieciešamības robežās vajadzētu veidot ilgtspējīgi un ilgtermiņā.

| 2.8 | Kopējais alus pārdošanas apgrozījums 2010. gadā, ieskaitot PVN, bija 106 miljardi euro, kas veido 0,42 % no Eiropas Savienības IKP. Tiek lēsts, ka vairāk nekā 63 % no Eiropā saražotā alus pārdod lielveikalos vai citās mazumtirdzniecības vietās (tā dēvētā “mājas patēriņa” (off-trade) segments). Pārējie 37 % alus tiek patērēti viesu uzņemšanas nozarē (piemēram, bāros, krogos, restorānos, proti, “ārpusmājas patēriņa” (on-trade) segmentā). |
| --- | --- |

2.8

Kopējais alus pārdošanas apgrozījums 2010. gadā, ieskaitot PVN, bija 106 miljardi euro, kas veido 0,42 % no Eiropas Savienības IKP. Tiek lēsts, ka vairāk nekā 63 % no Eiropā saražotā alus pārdod lielveikalos vai citās mazumtirdzniecības vietās (tā dēvētā “mājas patēriņa” (off-trade) segments). Pārējie 37 % alus tiek patērēti viesu uzņemšanas nozarē (piemēram, bāros, krogos, restorānos, proti, “ārpusmājas patēriņa” (on-trade) segmentā).

3.   21. gadsimta ekonomisko izaicinājumu risināšana

Tirgus tendences un strukturālās pārmaiņas

| 3.1 | Aizvadītajos 15 gados Eiropas alus tirgū ir notikušas dažādas norises tehnoloģiju attīstības, ieguldījumu, uzņēmumu apvienošanās, jaunu uzņēmumu izveidošanas un patērētāju attieksmes jomā. Alus patēriņa ievērojamā samazināšanās kopš 2007. gada ir tieši ietekmējusi alus darītāju darbību. Pēc gadiem ilgas alus ražošanas paplašināšanas nozare Eiropas Savienībā 2011. gadā piedzīvoja strauju kritumu no 420 miljoniem hektolitru uz 377 miljoniem hektolitru. Neraugoties uz to, turpmākajos gados tiek gaidīta nozares atlabšana un izaugsme, ja izveidosies labvēlīgāki saimnieciskie apstākļi un normatīvā vide. |
| --- | --- |

3.1

Aizvadītajos 15 gados Eiropas alus tirgū ir notikušas dažādas norises tehnoloģiju attīstības, ieguldījumu, uzņēmumu apvienošanās, jaunu uzņēmumu izveidošanas un patērētāju attieksmes jomā. Alus patēriņa ievērojamā samazināšanās kopš 2007. gada ir tieši ietekmējusi alus darītāju darbību. Pēc gadiem ilgas alus ražošanas paplašināšanas nozare Eiropas Savienībā 2011. gadā piedzīvoja strauju kritumu no 420 miljoniem hektolitru uz 377 miljoniem hektolitru. Neraugoties uz to, turpmākajos gados tiek gaidīta nozares atlabšana un izaugsme, ja izveidosies labvēlīgāki saimnieciskie apstākļi un normatīvā vide.

| 3.2 | Ekonomikas krīzes un patēriņa samazināšanās dēļ nozarē Eiropā ir veikta pārstrukturēšana, proti, lielākās starptautiskās un valstu alus darītāju grupas ir konsolidējušas savu darbību kontinentā un veikušas ieguldījumus ārpus ES. Vienlaikus visās valstīs ir pieaudzis mazo alus darītavu skaits, paplašinot piedāvājuma daudzveidību patērētājiem, kas liecina par alus ražotāju uzņēmējdarbības garu un atbilst “Rīcības plānam uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam” (10). Minētās norises ir vērtējamas pozitīvi arī ilgtspējas perspektīvā, jo tām parasti ir labvēlīga blakusietekme uz reģionālo tūrismu un tās bieži rada šaurāku ražošanas un patēriņa loku, kas ir labāk videi. |
| --- | --- |

3.2

Ekonomikas krīzes un patēriņa samazināšanās dēļ nozarē Eiropā ir veikta pārstrukturēšana, proti, lielākās starptautiskās un valstu alus darītāju grupas ir konsolidējušas savu darbību kontinentā un veikušas ieguldījumus ārpus ES. Vienlaikus visās valstīs ir pieaudzis mazo alus darītavu skaits, paplašinot piedāvājuma daudzveidību patērētājiem, kas liecina par alus ražotāju uzņēmējdarbības garu un atbilst “Rīcības plānam uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam” (10). Minētās norises ir vērtējamas pozitīvi arī ilgtspējas perspektīvā, jo tām parasti ir labvēlīga blakusietekme uz reģionālo tūrismu un tās bieži rada šaurāku ražošanas un patēriņa loku, kas ir labāk videi.

| 3.3 | Stāvoklis ekonomikā ir veicinājis arī lielāku alus patēriņu mājas apstākļos (nevis bāros un restorānos), tāpēc katrs Eiropas Savienībā patērētais alus litrs ir radījis mazāku skaitu darbvietu, mazāku pievienoto vērtību un zemākus ieņēmumus valdībām (11). Šo tendenci ir ietekmējis arī spēcīgāks cenu spiediens mazumtirdzniecības nozarē. |
| --- | --- |

3.3

Stāvoklis ekonomikā ir veicinājis arī lielāku alus patēriņu mājas apstākļos (nevis bāros un restorānos), tāpēc katrs Eiropas Savienībā patērētais alus litrs ir radījis mazāku skaitu darbvietu, mazāku pievienoto vērtību un zemākus ieņēmumus valdībām (11). Šo tendenci ir ietekmējis arī spēcīgāks cenu spiediens mazumtirdzniecības nozarē.

| 3.4 | Līdz ar alus ražotņu skaita palielināšanos un produktu inovācijām ir parādījušies jauni produkti, kas ir izdevīgi patērētājiem, sabiedrībai un videi. Alus veidu dažādošana, piedāvājot alu ar zemu alkohola saturu un bezalkoholisko alu, visu mērogu ražotājiem pavēra iespējas, kas ļāva palielināt pārdošanas apjomu; vienlaikus nemitīgi pieaug bioloģiskā alus piedāvājums. |
| --- | --- |

3.4

Līdz ar alus ražotņu skaita palielināšanos un produktu inovācijām ir parādījušies jauni produkti, kas ir izdevīgi patērētājiem, sabiedrībai un videi. Alus veidu dažādošana, piedāvājot alu ar zemu alkohola saturu un bezalkoholisko alu, visu mērogu ražotājiem pavēra iespējas, kas ļāva palielināt pārdošanas apjomu; vienlaikus nemitīgi pieaug bioloģiskā alus piedāvājums.

Nodokļu aspekti

| 3.5 | Alus ražošanas nozare valstu valdībām dod ievērojamus ieguvumus nodokļu ieņēmumu veidā. Pateicoties alus ražošanai un pārdošanai, valdības gūst ievērojamus ieņēmumus no akcīzes nodokļa, PVN, ar ienākumiem saistītajiem nodokļiem un sociālā nodrošinājuma iemaksām, ko veic darba ņēmēji un darba devēji alus ražošanas nozarē, kā arī citās ar to saistītās nozarēs, kurās darbvietas var būt netieši saistītas ar alus ražošanas nozares darbību. 2010. gadā šo ieņēmumu apjoms bija aptuveni 50,6 miljardi euro
   (12). |
| --- | --- |

3.5

Alus ražošanas nozare valstu valdībām dod ievērojamus ieguvumus nodokļu ieņēmumu veidā. Pateicoties alus ražošanai un pārdošanai, valdības gūst ievērojamus ieņēmumus no akcīzes nodokļa, PVN, ar ienākumiem saistītajiem nodokļiem un sociālā nodrošinājuma iemaksām, ko veic darba ņēmēji un darba devēji alus ražošanas nozarē, kā arī citās ar to saistītās nozarēs, kurās darbvietas var būt netieši saistītas ar alus ražošanas nozares darbību. 2010. gadā šo ieņēmumu apjoms bija aptuveni 50,6 miljardi euro
   (12).

| 3.6 | Alus ražošanas nozares izturētspēju pašreizējos sarežģītajos saimnieciskajos apstākļos ir apdraudējis arvien pieaugošais nodokļu slogs, it īpaši akcīzes nodokļa likme, taču arī ar PVN likmes, sevišķi viesu uzņemšanas sektorā. Minēto nodokļu likmju paaugstināšana ir saasinājusi sarežģīto saimniecisko stāvokli, kādā atrodas alus darītavas, it sevišķi Ungārijā, Somijā, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē (13). Laika posmā no 2008. gada līdz 2010. gadam kopējā pievienotā vērtība, ko radīja alus ražošana un pārdošana Eiropas Savienībā, samazinājās par 10 % (14), un no ES alus ražošanas nozares iegūtais kopējais nodokļu apjoms samazinājās par 3,4 miljardiem euro. |
| --- | --- |

3.6

Alus ražošanas nozares izturētspēju pašreizējos sarežģītajos saimnieciskajos apstākļos ir apdraudējis arvien pieaugošais nodokļu slogs, it īpaši akcīzes nodokļa likme, taču arī ar PVN likmes, sevišķi viesu uzņemšanas sektorā. Minēto nodokļu likmju paaugstināšana ir saasinājusi sarežģīto saimniecisko stāvokli, kādā atrodas alus darītavas, it sevišķi Ungārijā, Somijā, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē (13). Laika posmā no 2008. gada līdz 2010. gadam kopējā pievienotā vērtība, ko radīja alus ražošana un pārdošana Eiropas Savienībā, samazinājās par 10 % (14), un no ES alus ražošanas nozares iegūtais kopējais nodokļu apjoms samazinājās par 3,4 miljardiem euro.

| 3.7 | Akcīzes nodokļa sistēmā būtu jāņem vērā alus unikālās īpašības, tostarp tā kopumā zemais alkohola saturs, tā darīšanas process un alus ražošanas nozares ieguldījums vietējā sabiedrībā, jaunu darbvietu radīšanā un ekonomikā plašākā izpratnē. Lai to panāktu, alum kā raudzētam dzērienam būtu jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi, tāpēc nulles minimuma likme, ko piemēro vīnam un citiem raudzētiem dzērieniem, ES tiesību aktos par akcīzes nodokli būtu jānosaka arī alum (15). |
| --- | --- |

3.7

Akcīzes nodokļa sistēmā būtu jāņem vērā alus unikālās īpašības, tostarp tā kopumā zemais alkohola saturs, tā darīšanas process un alus ražošanas nozares ieguldījums vietējā sabiedrībā, jaunu darbvietu radīšanā un ekonomikā plašākā izpratnē. Lai to panāktu, alum kā raudzētam dzērienam būtu jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi, tāpēc nulles minimuma likme, ko piemēro vīnam un citiem raudzētiem dzērieniem, ES tiesību aktos par akcīzes nodokli būtu jānosaka arī alum (15).

| 3.8 | Valstu līdzsvarota politika akcīzes nodokļa jomā un esošo sadarbības mehānismu labāka izmantošana nodokļu administrācijā var kļūt par instrumentu, ar ko izvairīties no nodokļu virzītas tirdzniecības un ar to saistītas kaitīgas prakses, tādējādi palīdzot saglabāt alus ražošanas nozares konkurētspēju, it īpaši pierobežas zonās. |
| --- | --- |

3.8

Valstu līdzsvarota politika akcīzes nodokļa jomā un esošo sadarbības mehānismu labāka izmantošana nodokļu administrācijā var kļūt par instrumentu, ar ko izvairīties no nodokļu virzītas tirdzniecības un ar to saistītas kaitīgas prakses, tādējādi palīdzot saglabāt alus ražošanas nozares konkurētspēju, it īpaši pierobežas zonās.

| 3.9 | Tā kā liela nozīme alus pārdošanā ir ārpus mājas patēriņam (16), nodokļu politika var būt arī pasākums izaugsmes veicināšanai viesu uzņemšanas un alus darīšanas nozarē ar labvēlīgu ietekmi uz nodarbinātību vietējā līmenī. |
| --- | --- |

3.9

Tā kā liela nozīme alus pārdošanā ir ārpus mājas patēriņam (16), nodokļu politika var būt arī pasākums izaugsmes veicināšanai viesu uzņemšanas un alus darīšanas nozarē ar labvēlīgu ietekmi uz nodarbinātību vietējā līmenī.

Starptautiskā tirdzniecība

| 3.10 | Pašreizējos nelabvēlīgajos apstākļos Eiropas alus darīšanas nozare ir saglabājusi savu izturētspēju un konkurētspēju. Vietējie ražotāji vēl joprojām saglabā savu vietu tirgos ārpus savas valsts un ES robežām. Lai gan lielākā daļa Eiropas alus produkcijas tiek pārdota ES iekšējā tirgū, eksports uz dažādām pasaules daļām kopš 2000. gada ir pastāvīgi palielinājies un kopš 2007. gada pieaudzis par 30 %. Lielākie eksporta tirgi ir ASV, Kanāda, Angola, Ķīna, Šveice, Taivāna, Krievija un Austrālija (17). Turklāt Eiropas alus ražotāji veic arī plašus ieguldījumus visos kontinentos un piedalās dažādās sadarbības iniciatīvās ar vietējiem alus darītājiem un izplatītājiem. |
| --- | --- |

3.10

Pašreizējos nelabvēlīgajos apstākļos Eiropas alus darīšanas nozare ir saglabājusi savu izturētspēju un konkurētspēju. Vietējie ražotāji vēl joprojām saglabā savu vietu tirgos ārpus savas valsts un ES robežām. Lai gan lielākā daļa Eiropas alus produkcijas tiek pārdota ES iekšējā tirgū, eksports uz dažādām pasaules daļām kopš 2000. gada ir pastāvīgi palielinājies un kopš 2007. gada pieaudzis par 30 %. Lielākie eksporta tirgi ir ASV, Kanāda, Angola, Ķīna, Šveice, Taivāna, Krievija un Austrālija (17). Turklāt Eiropas alus ražotāji veic arī plašus ieguldījumus visos kontinentos un piedalās dažādās sadarbības iniciatīvās ar vietējiem alus darītājiem un izplatītājiem.

| 3.11 | Tomēr Eiropas alus ražotāju klātbūtnes saglabāšanas un izvēršanas potenciālu trešās valstīs var apdraudēt vietējie noteikumi, kas rada tirdzniecības šķēršļus, kuri apgrūtina alus eksportu un ieguldījumus. Līdztekus muitas tarifiem šie šķēršļi var izpausties tādu leģislatīvu pasākumu veidā kā produkta definīcija (piemēram, Krievijā) vai nodokļu administratīvās procedūras (piemēram, Albānijā un Turcijā). Eiropas Komisijai un dalībvalstīm sadarbībā ar alus ražošanas nozari ir nozīmīga loma, lai pārvarētu šos un citus šķēršļus, kas dažreiz rodas ārvalstu tirgos. |
| --- | --- |

3.11

Tomēr Eiropas alus ražotāju klātbūtnes saglabāšanas un izvēršanas potenciālu trešās valstīs var apdraudēt vietējie noteikumi, kas rada tirdzniecības šķēršļus, kuri apgrūtina alus eksportu un ieguldījumus. Līdztekus muitas tarifiem šie šķēršļi var izpausties tādu leģislatīvu pasākumu veidā kā produkta definīcija (piemēram, Krievijā) vai nodokļu administratīvās procedūras (piemēram, Albānijā un Turcijā). Eiropas Komisijai un dalībvalstīm sadarbībā ar alus ražošanas nozari ir nozīmīga loma, lai pārvarētu šos un citus šķēršļus, kas dažreiz rodas ārvalstu tirgos.

| 3.12 | Kamēr Eiropas Savienība attiecīgajos tirdzniecības nolīgumos alus importam piemēro nulles muitas tarifu, vairākas valstis saglabā muitas nodevas kā līdzekli konkurējoša importa kavēšanai no ES dalībvalstīm. Notiekošajās sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumiem ir ietverts arī šis aspekts, un lielākajā daļā neseno noslēgto nolīgumu (piemēram, starp ES un Dienvidkoreju) ir paredzēta nodevu pakāpeniska samazināšana; šādas pieejas izmantošana būtu jāpaplašina. |
| --- | --- |

3.12

Kamēr Eiropas Savienība attiecīgajos tirdzniecības nolīgumos alus importam piemēro nulles muitas tarifu, vairākas valstis saglabā muitas nodevas kā līdzekli konkurējoša importa kavēšanai no ES dalībvalstīm. Notiekošajās sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumiem ir ietverts arī šis aspekts, un lielākajā daļā neseno noslēgto nolīgumu (piemēram, starp ES un Dienvidkoreju) ir paredzēta nodevu pakāpeniska samazināšana; šādas pieejas izmantošana būtu jāpaplašina.

| 3.13 | Eiropas alus preču zīmju potenciālo atrašanos ārvalstu tirgos sekmē arī popularizēšanas pasākumi, piemēram, izstādes un gadatirgi, un konsultāciju programmas, ko Eiropas Komisija īsteno trešās valstīs. Alus darītāji līdz šim nav pārāk aktīvi piedalījušies šajos pasākumos uz vietas, jo viņi pilnībā neapzinās potenciālos ieguvumus, kā arī nav pietiekami informēti par šādiem pasākumiem. |
| --- | --- |

3.13

Eiropas alus preču zīmju potenciālo atrašanos ārvalstu tirgos sekmē arī popularizēšanas pasākumi, piemēram, izstādes un gadatirgi, un konsultāciju programmas, ko Eiropas Komisija īsteno trešās valstīs. Alus darītāji līdz šim nav pārāk aktīvi piedalījušies šajos pasākumos uz vietas, jo viņi pilnībā neapzinās potenciālos ieguvumus, kā arī nav pietiekami informēti par šādiem pasākumiem.

4.   Darbvietu nodrošināšana visos līmeņos

| 4.1 | Alus ražošanas nozare ražo ne tikai alu. Tā aptver dažādas darbības, sākot ar lauksaimniecības izejvielām, kas ir alus darīšanas procesa pamatā, līdz viesu uzņemšanas nozarei un mazumtirdzniecībai. Alus ražotnes Eiropas Savienībā kopā nodrošina vairāk nekā 128 000 tiešo darbvietu. Turklāt ar alus ražošanu un pārdošanu ir saistīti vēl 2 miljoni darbvietu, kas kopā veido 1 % no visām darbvietām Eiropas Savienībā (18). |
| --- | --- |

4.1

Alus ražošanas nozare ražo ne tikai alu. Tā aptver dažādas darbības, sākot ar lauksaimniecības izejvielām, kas ir alus darīšanas procesa pamatā, līdz viesu uzņemšanas nozarei un mazumtirdzniecībai. Alus ražotnes Eiropas Savienībā kopā nodrošina vairāk nekā 128 000 tiešo darbvietu. Turklāt ar alus ražošanu un pārdošanu ir saistīti vēl 2 miljoni darbvietu, kas kopā veido 1 % no visām darbvietām Eiropas Savienībā (18).

| 4.2 | Alus ražošanas nozares raksturlielumi atbilst stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzītajiem ES mērķiem par gudru, ilgtspējīgu un integrējošu ekonomiku. Ņemot vērā lielos izdevumus par precēm un pakalpojumiem un ievērojamo apgrozījumu viesu uzņemšanas un mazumtirdzniecības nozarē, alus darītāji darbojas visās Eiropas valstīs un nodrošina vairāk nekā 2 miljonus darbvietu. Vairāk nekā 73 % no alus ražošanas nozares radītajām darbvietām ir viesu uzņemšanas nozarē. |
| --- | --- |

4.2

Alus ražošanas nozares raksturlielumi atbilst stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzītajiem ES mērķiem par gudru, ilgtspējīgu un integrējošu ekonomiku. Ņemot vērā lielos izdevumus par precēm un pakalpojumiem un ievērojamo apgrozījumu viesu uzņemšanas un mazumtirdzniecības nozarē, alus darītāji darbojas visās Eiropas valstīs un nodrošina vairāk nekā 2 miljonus darbvietu. Vairāk nekā 73 % no alus ražošanas nozares radītajām darbvietām ir viesu uzņemšanas nozarē.

| 4.3 | Tā kā viesu uzņemšanas nozarei ir būtiska loma darbvietu radīšanā un izaugsmes nodrošināšanā ne tikai tiešā veidā, proti, ar to saistītos uzņēmumos, bet arī netieši Eiropas ekonomikas lielā daļā, it īpaši jaunu un nepieredzējušu darbinieku nodarbinātības jomā, neizmantojot pagaidu darbu un zema atalgojuma praksi, ir svarīgi viesu uzņemšanas nozares attīstības pasākumi. |
| --- | --- |

4.3

Tā kā viesu uzņemšanas nozarei ir būtiska loma darbvietu radīšanā un izaugsmes nodrošināšanā ne tikai tiešā veidā, proti, ar to saistītos uzņēmumos, bet arī netieši Eiropas ekonomikas lielā daļā, it īpaši jaunu un nepieredzējušu darbinieku nodarbinātības jomā, neizmantojot pagaidu darbu un zema atalgojuma praksi, ir svarīgi viesu uzņemšanas nozares attīstības pasākumi.

| 4.4 | Šāda unikāla daudzveidība apvieno tradīcijas, kultūru un laikmetīgumu, piedāvājot dažādas iespējas, kā izmantot darbaspēka prasmes alus darītavās un ar tām saistītajās jomās. Līdztekus nodarbinātībai piegādes un izplatīšanas ķēdē vajadzētu vairāk izvērst potenciālu ar alu saistītās gastronomiskās pieredzes un tūrisma jomā, lai ar pašu alus darītavu pasākumiem, kā arī valstu un ES finansējuma programmām palielinātu nodarbinātību. |
| --- | --- |

4.4

Šāda unikāla daudzveidība apvieno tradīcijas, kultūru un laikmetīgumu, piedāvājot dažādas iespējas, kā izmantot darbaspēka prasmes alus darītavās un ar tām saistītajās jomās. Līdztekus nodarbinātībai piegādes un izplatīšanas ķēdē vajadzētu vairāk izvērst potenciālu ar alu saistītās gastronomiskās pieredzes un tūrisma jomā, lai ar pašu alus darītavu pasākumiem, kā arī valstu un ES finansējuma programmām palielinātu nodarbinātību.

| 4.5 | Alus darīšanas nozare ir izjutusi pasaules ekonomikas stāvokļa ietekmi, kad laikā no 2008. gada līdz 2010. gadam samazinātā alus patēriņa dēļ tiešā nodarbinātība samazinājās par 9 %. Neraugoties uz patēriņa kritumu Eiropas saspringto saimniecisko apstākļu dēļ, kopējais alus darītavu (iekaitot mikrodarītavas) skaits Eiropā 2010. gadā bija augstāks (3 638) nekā 2008. gadā (3 071), un alus darītavas turpina pastāvīgi attīstīties, tādējādi radot papildu potenciālu nodarbinātībai. Šo potenciālu nedrīkstētu apdraudēt ar tirdzniecību ierobežojošiem vai neizdevīgiem fiskāliem pasākumiem, un to būtu vēl vairāk jāveicina, izmantojot profesionālo izglītību un pat augstāka līmeņa izglītību, lai nozarē radītu augstākas kvalifikācijas darbvietas. |
| --- | --- |

4.5

Alus darīšanas nozare ir izjutusi pasaules ekonomikas stāvokļa ietekmi, kad laikā no 2008. gada līdz 2010. gadam samazinātā alus patēriņa dēļ tiešā nodarbinātība samazinājās par 9 %. Neraugoties uz patēriņa kritumu Eiropas saspringto saimniecisko apstākļu dēļ, kopējais alus darītavu (iekaitot mikrodarītavas) skaits Eiropā 2010. gadā bija augstāks (3 638) nekā 2008. gadā (3 071), un alus darītavas turpina pastāvīgi attīstīties, tādējādi radot papildu potenciālu nodarbinātībai. Šo potenciālu nedrīkstētu apdraudēt ar tirdzniecību ierobežojošiem vai neizdevīgiem fiskāliem pasākumiem, un to būtu vēl vairāk jāveicina, izmantojot profesionālo izglītību un pat augstāka līmeņa izglītību, lai nozarē radītu augstākas kvalifikācijas darbvietas.

5.   Vides ilgtspējas mērķu veicināšana

| 5.1 | Eiropas alus ražošanas nozarei, pildot savas saistības ilgtspējas jomā, jāsasniedz dažādi mērķi saistībā ar energoefektivitāti, CO2 emisijas samazināšanu un resursu izmantošanu. Pēdējos gados veiktie ieguldījumi palīdz samazināt dabas resursu izmantošanu, radīt mazāk atkritumu un sistemātiski atkārtoti izmantot alus darīšanas procesā radušos blakusproduktus. |
| --- | --- |

5.1

Eiropas alus ražošanas nozarei, pildot savas saistības ilgtspējas jomā, jāsasniedz dažādi mērķi saistībā ar energoefektivitāti, CO2 emisijas samazināšanu un resursu izmantošanu. Pēdējos gados veiktie ieguldījumi palīdz samazināt dabas resursu izmantošanu, radīt mazāk atkritumu un sistemātiski atkārtoti izmantot alus darīšanas procesā radušos blakusproduktus.

| 5.2 | Alus darītāji ir pierādījuši savu apņemšanos attiecībā uz vidi, īstenojot pasākumus un veicot ieguldījumus, kā rezultātā ir samazinājies enerģijas patēriņš un CO2 emisijas, kā arī saražoto notekūdeņu apjoms un notikušas izmaiņas iepakojumā. Alus darīšanas nozare ir arī izstrādājusi vadlīnijas par labākajiem tehniskajiem paņēmieniem, kurās uzsvērta ilgtspējīgas pārvaldības loma un kas var kalpot par atskaites punktu visām saistībām vides mērķu jomā. Būtu jāveicina dzīves cikla novērtējuma kā pašanalīzes instrumenta izmantošana, lai aptvertu alus ražošanas nozares iespējami plašu spektru, vienlaikus ņemot vērā mazo ģimenes uzņēmumu ražotāju ierobežotās iespējas jaudas trūkuma dēļ. |
| --- | --- |

5.2

Alus darītāji ir pierādījuši savu apņemšanos attiecībā uz vidi, īstenojot pasākumus un veicot ieguldījumus, kā rezultātā ir samazinājies enerģijas patēriņš un CO2 emisijas, kā arī saražoto notekūdeņu apjoms un notikušas izmaiņas iepakojumā. Alus darīšanas nozare ir arī izstrādājusi vadlīnijas par labākajiem tehniskajiem paņēmieniem, kurās uzsvērta ilgtspējīgas pārvaldības loma un kas var kalpot par atskaites punktu visām saistībām vides mērķu jomā. Būtu jāveicina dzīves cikla novērtējuma kā pašanalīzes instrumenta izmantošana, lai aptvertu alus ražošanas nozares iespējami plašu spektru, vienlaikus ņemot vērā mazo ģimenes uzņēmumu ražotāju ierobežotās iespējas jaudas trūkuma dēļ.

| 5.3 | No 2008. gada līdz 2010. gadam alus darīšanas nozare turpināja savus centienus, neraugoties uz uzņēmējdarbībai aizvien nelabvēlīgākajiem apstākļiem, un rezultāti liecina, ka viena hektolitra alus saražošanā izmantotā ūdens patēriņš samazinājās par 4,5 % un enerģijas patēriņš samazinājās par 3,8 %. Tiek lēsts, ka arī CO2 emisijas samazinājušās par 7,1 % (19). |
| --- | --- |

5.3

No 2008. gada līdz 2010. gadam alus darīšanas nozare turpināja savus centienus, neraugoties uz uzņēmējdarbībai aizvien nelabvēlīgākajiem apstākļiem, un rezultāti liecina, ka viena hektolitra alus saražošanā izmantotā ūdens patēriņš samazinājās par 4,5 % un enerģijas patēriņš samazinājās par 3,8 %. Tiek lēsts, ka arī CO2 emisijas samazinājušās par 7,1 % (19).

| 5.4 | Svarīgi faktori alus darīšanas procesā ir ūdens kvalitāte un izmantošana. Tāpēc, lai nodrošinātu alus darīšanas procesa ilgtspēju, gan ūdens apgādes uzņēmumiem, gan alus darītājiem ir atbilstoši jāapsaimnieko ūdens resursi. Tādēļ jāveic drošības pasākumi, lai nodrošinātu, ka ar slānekļa gāzes izpēti netiek piesārņota pazemes ūdeņu piegāde patērētājiem, tostarp rūpnieciskajiem patērētājiem. EESK atzīmē, ka īpaši alus ražošanas nozarē Nīderlandes un Vācijas alus ražotāji jau ar dziļām bažām seko norisēm minētajā jomā. |
| --- | --- |

5.4

Svarīgi faktori alus darīšanas procesā ir ūdens kvalitāte un izmantošana. Tāpēc, lai nodrošinātu alus darīšanas procesa ilgtspēju, gan ūdens apgādes uzņēmumiem, gan alus darītājiem ir atbilstoši jāapsaimnieko ūdens resursi. Tādēļ jāveic drošības pasākumi, lai nodrošinātu, ka ar slānekļa gāzes izpēti netiek piesārņota pazemes ūdeņu piegāde patērētājiem, tostarp rūpnieciskajiem patērētājiem. EESK atzīmē, ka īpaši alus ražošanas nozarē Nīderlandes un Vācijas alus ražotāji jau ar dziļām bažām seko norisēm minētajā jomā.

| 5.5 | Alus darīšanas procesā, raudzējot izejvielas, tiek radīti vēl citi vērtīgi produkti, kurus dēvē par blakusproduktiem. Tie kalpo kā vērtīgas izejvielas citos rūpnieciskos procesos vai kā materiāli konkrētiem izmantošanas veidiem, piemēram, farmācijas precēs, veselīgos produktos, atjaunojamos energoresursos, rūpnieciskos pielietojumos, lopbarībā un lauksaimniecības produktos (20), kā arī kosmētikas un ķermeņa kopšanas līdzekļos. Šīs vielas atbilst augstiem kvalitātes standartiem un stingram tiesiskajam regulējumam pārtikas/lopbarības nekaitīguma u. c. jomās. Ņemot vērā šo blakusproduktu nozīmi un vērtību, alus darītavas ir izveidojušas stabilu piegādes sistēmu ar tirgotājiem un gala lietotājiem. |
| --- | --- |

5.5

Alus darīšanas procesā, raudzējot izejvielas, tiek radīti vēl citi vērtīgi produkti, kurus dēvē par blakusproduktiem. Tie kalpo kā vērtīgas izejvielas citos rūpnieciskos procesos vai kā materiāli konkrētiem izmantošanas veidiem, piemēram, farmācijas precēs, veselīgos produktos, atjaunojamos energoresursos, rūpnieciskos pielietojumos, lopbarībā un lauksaimniecības produktos (20), kā arī kosmētikas un ķermeņa kopšanas līdzekļos. Šīs vielas atbilst augstiem kvalitātes standartiem un stingram tiesiskajam regulējumam pārtikas/lopbarības nekaitīguma u. c. jomās. Ņemot vērā šo blakusproduktu nozīmi un vērtību, alus darītavas ir izveidojušas stabilu piegādes sistēmu ar tirgotājiem un gala lietotājiem.

6.   Būt atbildīgam sabiedrības loceklim

| 6.1 | Jau daudzus gadus alus ražošanas uzņēmumi un apvienības visās Eiropas valstīs īsteno iniciatīvas, lai sekmētu iedzīvotāju informētību par atbildīgu patēriņu, uzlabotu patērētāju zināšanas, nodrošinātu atbildīgu reklāmu un tirgvedību, sniegtu brīdinošus paziņojumus un atturētu patērētājus no bezatbildīgas rīcības. Vairākas šādas vietējā līmeņa iniciatīvas tikušas īstenotas partnerībā, un arī valsts iestādes tās ir atzinušas par svarīgu sabiedrisku ieguldījumu, un Eiropas līmenī tās ir iekļautas Eiropas forumā “Alkohols un veselība” (21). |
| --- | --- |

6.1

Jau daudzus gadus alus ražošanas uzņēmumi un apvienības visās Eiropas valstīs īsteno iniciatīvas, lai sekmētu iedzīvotāju informētību par atbildīgu patēriņu, uzlabotu patērētāju zināšanas, nodrošinātu atbildīgu reklāmu un tirgvedību, sniegtu brīdinošus paziņojumus un atturētu patērētājus no bezatbildīgas rīcības. Vairākas šādas vietējā līmeņa iniciatīvas tikušas īstenotas partnerībā, un arī valsts iestādes tās ir atzinušas par svarīgu sabiedrisku ieguldījumu, un Eiropas līmenī tās ir iekļautas Eiropas forumā “Alkohols un veselība” (21).

| 6.2 | Balstoties uz šādiem pasākumiem, valdībām, alus ražotājiem, citiem tautsaimniecības dalībniekiem un pilsoniskās sabiedrības grupām būtu jāsadarbojas, lai rīkotu kampaņas ar mērķi veicināt atbildīgu alus patēriņu, kas nav pretrunā ar veselīgu dzīvesveidu pieaugušajiem, un atturēt no alkohola pārmērīgas lietošanas. |
| --- | --- |

6.2

Balstoties uz šādiem pasākumiem, valdībām, alus ražotājiem, citiem tautsaimniecības dalībniekiem un pilsoniskās sabiedrības grupām būtu jāsadarbojas, lai rīkotu kampaņas ar mērķi veicināt atbildīgu alus patēriņu, kas nav pretrunā ar veselīgu dzīvesveidu pieaugušajiem, un atturēt no alkohola pārmērīgas lietošanas.

| 6.3 | Ņemot vērā alus reģionālo raksturu, Eiropas alus ražotāji ir cieši iesaistīti savā vietējā kopienā un atbalsta plašu pasākumu spektru. Alus ražošanas nozare Eiropas Savienībā ik gadu tērē vairāk nekā 900 miljonus euro sabiedrības atbalstam (22), vietējā un reģionālajā līmenī atbalstot plašu pasākumu klāstu. |
| --- | --- |

6.3

Ņemot vērā alus reģionālo raksturu, Eiropas alus ražotāji ir cieši iesaistīti savā vietējā kopienā un atbalsta plašu pasākumu spektru. Alus ražošanas nozare Eiropas Savienībā ik gadu tērē vairāk nekā 900 miljonus euro sabiedrības atbalstam (22), vietējā un reģionālajā līmenī atbalstot plašu pasākumu klāstu.

| 6.4 | Nozare un ieinteresētās personas plašā nozīmē ir cieši apņēmušās atbalstīt uzņēmumu un iestāžu sociālās atbildības iniciatīvu īstenošanu, lai cīnītos ar kaitīga patēriņa nelabvēlīgo ietekmi. Šo iesaisti vajadzētu atzīt, izmantojot līdzsvarotu regulējumu par alus darītāju mārketingu un reklāmas materiāliem (23). |
| --- | --- |

6.4

Nozare un ieinteresētās personas plašā nozīmē ir cieši apņēmušās atbalstīt uzņēmumu un iestāžu sociālās atbildības iniciatīvu īstenošanu, lai cīnītos ar kaitīga patēriņa nelabvēlīgo ietekmi. Šo iesaisti vajadzētu atzīt, izmantojot līdzsvarotu regulējumu par alus darītāju mārketingu un reklāmas materiāliem (23).

| 6.5 | Ņemot vērā alus nozīmi kultūras, kultūrvēsturiskā mantojuma un patēriņa jomā, būtu jāizvērtē ES iniciatīva par finanšu resursu mobilizāciju, lai visu līmeņu skolu skolotājiem un audzinātājiem organizētu specializētu apmācību par veselības, sabiedrības un kultūras aspektiem, kas saistās ar fermentēto dzērienu lietošanu. |
| --- | --- |

6.5

Ņemot vērā alus nozīmi kultūras, kultūrvēsturiskā mantojuma un patēriņa jomā, būtu jāizvērtē ES iniciatīva par finanšu resursu mobilizāciju, lai visu līmeņu skolu skolotājiem un audzinātājiem organizētu specializētu apmācību par veselības, sabiedrības un kultūras aspektiem, kas saistās ar fermentēto dzērienu lietošanu.

7.   Turpmāka līdzdalība pētniecībā, izglītībā un inovācijā

| 7.1 | Lai arī turpmāk saglabātu nozares iesaisti, būtiska loma ir izglītībai un pētniecībai. To īsteno augstskolas, alus darīšanas arodskolas, pārtikas tehnoloģijas institūti un citi tīkli. Lai Eiropa arī turpmāk būtu vadošs centrs pētniecībai, ko veic alus darītāji, viņu partneri, pētnieki un citas ieinteresētas personas, jāturpina organizēt zināšanu apmaiņas forumus. |
| --- | --- |

7.1

Lai arī turpmāk saglabātu nozares iesaisti, būtiska loma ir izglītībai un pētniecībai. To īsteno augstskolas, alus darīšanas arodskolas, pārtikas tehnoloģijas institūti un citi tīkli. Lai Eiropa arī turpmāk būtu vadošs centrs pētniecībai, ko veic alus darītāji, viņu partneri, pētnieki un citas ieinteresētas personas, jāturpina organizēt zināšanu apmaiņas forumus.

| 7.2 | Jāveicina pētniecības kapacitāte un potenciāls, jo alus darītājiem ir nozīmīga loma kā rūpnieciskiem partneriem dažādās jomās, kas saistītas ar pārtikas un alus darīšanas tehnoloģijām, veselības aspektiem un ekoloģiskajiem raksturlielumiem. Esošo potenciālu ļautu palielināt līdzdalība Eiropas pētniecības telpā, pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” un citās tehnoloģiju platformās (24). |
| --- | --- |

7.2

Jāveicina pētniecības kapacitāte un potenciāls, jo alus darītājiem ir nozīmīga loma kā rūpnieciskiem partneriem dažādās jomās, kas saistītas ar pārtikas un alus darīšanas tehnoloģijām, veselības aspektiem un ekoloģiskajiem raksturlielumiem. Esošo potenciālu ļautu palielināt līdzdalība Eiropas pētniecības telpā, pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” un citās tehnoloģiju platformās (24).

| 7.3 | Informētību un izglītību šajā svarīgajā jomā varētu uzlabot arī atbalsts alus ražošanas nozares centieniem veicināt izcilību atbilstoši augstākajiem zinātniskajiem standartiem attiecībā uz alus īpašībām un tā ietekmi uz veselību un uzvedību. Visām ieinteresētajām pusēm būtu jāapsver lielāka līdzdalība ES finansēšanas un sadarbības programmās. |
| --- | --- |

7.3

Informētību un izglītību šajā svarīgajā jomā varētu uzlabot arī atbalsts alus ražošanas nozares centieniem veicināt izcilību atbilstoši augstākajiem zinātniskajiem standartiem attiecībā uz alus īpašībām un tā ietekmi uz veselību un uzvedību. Visām ieinteresētajām pusēm būtu jāapsver lielāka līdzdalība ES finansēšanas un sadarbības programmās.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Eiropas alus ražotāju statistika, 2012. gada izdevums, 2012. gada oktobris.

1

(2)  Pasaules tendences alus ražošanas nozarē, Canadean, 2012. gads.

2

Canadean

(3)  ABInbev, Carlsberg, Heineken, SABMiller (2013. gads).

3

ABInbev, Carlsberg, Heineken, SABMiller

(4)  Eiropas Komisijas Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD.

4

(5)  http://ec.europa.eu/agriculture/quality/index_en.htm.

5

(6)  Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu (ACVN) un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (AĢIN) reģistrs.

6

(7)  Eiropas Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD.

7

(8)  Eiropas Komisija, Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, 2009. gada decembris, Pavlovic M., 2012. gada februāris.

8

Pavlovic M

(9)  Eiropas Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD.

9

(10)  COM(2012) 795 final.

10

(11)  Ernst Young, The Contribution made by Beer to the European Economy, 2011. gada septembris.

11

Ernst Young

The Contribution made by Beer to the European Economy

(12)  Ernst Young, 2011. gads.

12

Ernst Young

(13)  Eiropas Komisija, Tabulas par akcīzes nodokli, 2013. gads.

13

(14)  Ernst Young, 2011. gada septembris.

14

Ernst Young

(15)  OV C 69, 21.7.2006., 10. lpp.

15

(16)  Ernst Young, “The Hospitality Sector in Europe”, 2013. gada septembris.

16

Ernst Young, “The Hospitality Sector in Europe”

(17)  Eiropas Komisija, Tirdzniecības ĢD.

17

(18)  Ernst Young, 2011. gada septembris.

18

Ernst Young

(19)  CampdenBRI / KWA, The Environmental Performance of the European Brewing Sector, 2012. gada maijs.

19

CampdenBRI / KWA

The Environmental Performance of the European Brewing Sector

(20)  Bamforth, C. (2009) "Contraception, Charcoal and Cows: The World of Brewery Co-Products" Brew. Guardian, 138(1), 24-27.

20

Bamforth, C

"Contraception, Charcoal and Cows: The World of Brewery Co-Products" Brew. Guardian, 138(1), 24-27.

(21)  The Brewers of Europe, European beer pledge: 1st year report, 2013. gada aprīlis.

21

The Brewers of Europe, European beer pledge: 1st year report

(22)  Sponsoru projekti, “Supporting local communities: Assessing the contribution of local brewers”, 2011. gada maijs.

22

“Supporting local communities: Assessing the contribution of local brewers”

(23)  OV C 48, 21.2.2002., 130. lpp.

23

(24)  OV C 327, 12.11.2013., 82. lpp.

24

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/32 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/32

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Nelegālā imigrācija pa jūras ceļiem Eiropas Vidusjūras reģiona valstīs” (pašiniciatīvas atzinums)

2014/C 67/07

Ziņotājs:
  Panagiotis GKOFAS

Līdzziņotājs:
  Stefano MALLIA

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2012. gada 17. septembrī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Nelegālā imigrācija pa jūras ceļiem Eiropas Vidusjūras reģiona valstīs” (pašiniciatīvas atzinums).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2013. gada 25. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (17. oktobra sēdē), ar 183 balsīm par, 3 balsīm pret un 11 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Nelegālā imigrācija ir jautājums, kuru EESK ir izskatījusi vairākkārt, pievēršoties dažādiem aspektiem (1). Nelegālā imigrācija ir ļoti sarežģīta un daudzšķautņaina problēma, kuras risināšanai nepieciešami gan īstermiņa, gan ilgtermiņa pasākumi. Šajā atzinumā esam pievērsušies turpmāk minētajiem jautājumiem: |
| --- | --- |

1.1

Nelegālā imigrācija ir jautājums, kuru EESK ir izskatījusi vairākkārt, pievēršoties dažādiem aspektiem (1). Nelegālā imigrācija ir ļoti sarežģīta un daudzšķautņaina problēma, kuras risināšanai nepieciešami gan īstermiņa, gan ilgtermiņa pasākumi. Šajā atzinumā esam pievērsušies turpmāk minētajiem jautājumiem:

| 1.2 | Šajā saistībā EESK patiesi sēro par vismaz 311, bet, visticamāk, daudz vairāk Āfrikas emigrantiem, kas gājuši bojā pie Lampedūzas krastiem divās nesenajās kuģu avārijās. Lai arī šai traģēdijai ir vairāk nekā tikai viens iemesls, Komiteja uzskata, ka šie kuģošanas negadījumi simptomātiski atspoguļo plašāko nelegālās imigrācijas pa jūras ceļiem ES problēmu un ka pastāv cēloniskā saikne starp diviem minētajiem nelaimes gadījumiem un ES acīmredzamo nespēju noteikt apmierinošu un saskaņotu, uz solidaritāti balstītu nelegālās imigrācijas politiku, tajā skaitā meklēšanas, glābšanas un izkāpšanas politiku. Komiteja aicina ES un dalībvalstis uzskatīt šos negadījumus par modinātājzvanu un rīkoties atbilstoši šajā atzinumā paustajiem ieteikumiem, pirms notikusi nākamā traģēdija. Lampedūzas traģēdijas saasina absolūto nepieciešamību, proti, ka Eiropas Savienībai nelegālās imigrācijas un robežu uzraudzības jautājums jārisina Eiropas mērogā. |
| --- | --- |

1.2

Šajā saistībā EESK patiesi sēro par vismaz 311, bet, visticamāk, daudz vairāk Āfrikas emigrantiem, kas gājuši bojā pie Lampedūzas krastiem divās nesenajās kuģu avārijās. Lai arī šai traģēdijai ir vairāk nekā tikai viens iemesls, Komiteja uzskata, ka šie kuģošanas negadījumi simptomātiski atspoguļo plašāko nelegālās imigrācijas pa jūras ceļiem ES problēmu un ka pastāv cēloniskā saikne starp diviem minētajiem nelaimes gadījumiem un ES acīmredzamo nespēju noteikt apmierinošu un saskaņotu, uz solidaritāti balstītu nelegālās imigrācijas politiku, tajā skaitā meklēšanas, glābšanas un izkāpšanas politiku. Komiteja aicina ES un dalībvalstis uzskatīt šos negadījumus par modinātājzvanu un rīkoties atbilstoši šajā atzinumā paustajiem ieteikumiem, pirms notikusi nākamā traģēdija. Lampedūzas traģēdijas saasina absolūto nepieciešamību, proti, ka Eiropas Savienībai nelegālās imigrācijas un robežu uzraudzības jautājums jārisina Eiropas mērogā.

| 1.3 | Cilvēktiesības. Komiteja pauž bažas par Eiropā pieaugošo neiecietību, rasismu un ksenofobiju pret imigrantiem — “citādajiem”, un ir nobažījusies, ka finanšu krīzes sociālās sekas var veicināt šādas izpausmes. Politiķiem, citām sabiedrībā ietekmīgām personām un plašsaziņas līdzekļiem jārīkojas īpaši atbildīgi un jārāda nepārprotams politisks un sabiedrisks piemērs, lai novērstu šādu attieksmi. Visos apstākļos ir jāievēro nelegālo imigrantu cilvēktiesības — viņu izglābšanas vai aizturēšanas brīdī, aizsardzības statusa piešķiršanas laikā, kā arī laikā, kad viņi nelegāli uzturas valstī bez dokumentiem vai tiek repatriēti uz izcelsmes valsti. |
| --- | --- |

1.3

Cilvēktiesības. Komiteja pauž bažas par Eiropā pieaugošo neiecietību, rasismu un ksenofobiju pret imigrantiem — “citādajiem”, un ir nobažījusies, ka finanšu krīzes sociālās sekas var veicināt šādas izpausmes. Politiķiem, citām sabiedrībā ietekmīgām personām un plašsaziņas līdzekļiem jārīkojas īpaši atbildīgi un jārāda nepārprotams politisks un sabiedrisks piemērs, lai novērstu šādu attieksmi. Visos apstākļos ir jāievēro nelegālo imigrantu cilvēktiesības — viņu izglābšanas vai aizturēšanas brīdī, aizsardzības statusa piešķiršanas laikā, kā arī laikā, kad viņi nelegāli uzturas valstī bez dokumentiem vai tiek repatriēti uz izcelsmes valsti.

| 1.4 | Dzīvības glābšana jūrā. Ikviens cilvēks, kura dzīvība jūrā vai citos riska apstākļos ir apdraudēta, tostarp nelegālie imigranti, ir jāglābj. |
| --- | --- |

1.4

Dzīvības glābšana jūrā. Ikviens cilvēks, kura dzīvība jūrā vai citos riska apstākļos ir apdraudēta, tostarp nelegālie imigranti, ir jāglābj.

| 1.5 | Izkāpšana: ES būtu jāvienojas par tādu izkāpšanas politiku, kas nepalielina to dalībvalstu slogu, kuras jau saskaras ar nesamērīgu imigrantu plūsmu. Izkāpšanas jautājums ir jāatrisina, balstoties uz principu, ka izkāpšanai ir jānotiek vistuvākajā drošajā vietā tikai tad, ja attiecīgā valsts pilnībā ievēro visas starptautiskās konvencijas cilvēktiesību jomā un to novēro cilvēktiesību aizsardzības organizācijas. |
| --- | --- |

1.5

Izkāpšana: ES būtu jāvienojas par tādu izkāpšanas politiku, kas nepalielina to dalībvalstu slogu, kuras jau saskaras ar nesamērīgu imigrantu plūsmu. Izkāpšanas jautājums ir jāatrisina, balstoties uz principu, ka izkāpšanai ir jānotiek vistuvākajā drošajā vietā tikai tad, ja attiecīgā valsts pilnībā ievēro visas starptautiskās konvencijas cilvēktiesību jomā un to novēro cilvēktiesību aizsardzības organizācijas.

| 1.6 | Patvēruma tiesības un tā piešķiršana. Jānodrošina neizraidīšanas uz robežām principa ievērošana, un visām personām, kam nepieciešama starptautiska aizsardzība, jābūt tiesīgām iesniegt pieteikumu Eiropas Savienībā. Šādi pieteikumi jāizskata kompetentajām valstu iestādēm. Šajā kontekstā ir jāizveido efektīvāka sistēma patvēruma pieprasījumu izskatīšanai. EESK atbalsta sadarbību ar trešām valstīm, lai pilnveidotu to patvēruma nodrošināšanas sistēmas un nostiprinātu starptautisko standartu ievērošanu. |
| --- | --- |

1.6

Patvēruma tiesības un tā piešķiršana. Jānodrošina neizraidīšanas uz robežām principa ievērošana, un visām personām, kam nepieciešama starptautiska aizsardzība, jābūt tiesīgām iesniegt pieteikumu Eiropas Savienībā. Šādi pieteikumi jāizskata kompetentajām valstu iestādēm. Šajā kontekstā ir jāizveido efektīvāka sistēma patvēruma pieprasījumu izskatīšanai. EESK atbalsta sadarbību ar trešām valstīm, lai pilnveidotu to patvēruma nodrošināšanas sistēmas un nostiprinātu starptautisko standartu ievērošanu.

| 1.7 | Nelegālo imigrantu repatriācija. EESK atzinīgi vērtē Atgriešanas direktīvu (2), ar ko Eiropā izveido tiesisko un procesuālo garantiju sistēmu (3), piemēram, nosaka efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus — iespēju pārsūdzēt ar atgriešanu saistītus lēmumus kompetentā tiesā, administratīvā iestādē vai kompetentā neatkarīgā struktūrā, kā arī tiesības uz bezmaksas juridisko pārstāvību un palīdzību, kā arī noteikta veida aizsardzību līdz atgriešanas brīdim, aizturēšanas nosacījumus utt. Komiteja iesaka Eiropas atgriešanas politikā veicināt brīvprātības principu un balstīt to uz iespējami lielāku cieņu pret cilvēciskajām vērtībām. No tā ir atkarīga Eiropas imigrācijas politikas leģitimitāte un ticamība arī citviet pasaulē. Ar Pamattiesību hartas 19. pantu ir nepārprotami aizliegta kolektīva izraidīšana un nodrošināts, ka nevienu nedrīkst pārvietot, izraidīt vai izdot kādai valstij, ja pastāv liela iespējamība, ka attiecīgo personu tur sodīs ar nāvi, spīdzinās vai citādi necilvēcīgi vai pazemojoši pret viņu izturēsies vai sodīs — neizraidīšanas princips (Hartas 4. un 19. pants). |
| --- | --- |

1.7

Nelegālo imigrantu repatriācija. EESK atzinīgi vērtē Atgriešanas direktīvu (2), ar ko Eiropā izveido tiesisko un procesuālo garantiju sistēmu (3), piemēram, nosaka efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus — iespēju pārsūdzēt ar atgriešanu saistītus lēmumus kompetentā tiesā, administratīvā iestādē vai kompetentā neatkarīgā struktūrā, kā arī tiesības uz bezmaksas juridisko pārstāvību un palīdzību, kā arī noteikta veida aizsardzību līdz atgriešanas brīdim, aizturēšanas nosacījumus utt. Komiteja iesaka Eiropas atgriešanas politikā veicināt brīvprātības principu un balstīt to uz iespējami lielāku cieņu pret cilvēciskajām vērtībām. No tā ir atkarīga Eiropas imigrācijas politikas leģitimitāte un ticamība arī citviet pasaulē. Ar Pamattiesību hartas 19. pantu ir nepārprotami aizliegta kolektīva izraidīšana un nodrošināts, ka nevienu nedrīkst pārvietot, izraidīt vai izdot kādai valstij, ja pastāv liela iespējamība, ka attiecīgo personu tur sodīs ar nāvi, spīdzinās vai citādi necilvēcīgi vai pazemojoši pret viņu izturēsies vai sodīs — neizraidīšanas princips (Hartas 4. un 19. pants).

| 1.8 | Visaptveroša Eiropas politika nelegālās imigrācijas jomā, pamatojoties uz solidaritāti. EESK uzskata, ka, lai nodrošinātu pamattiesību ievērošanu, jāveicina ES solidaritāte ar dalībvalstīm, kurām ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ nākas saskarties ar ļoti daudziem cilvēku noziedzīgas tirdzniecības / cilvēku kontrabandas tīklu upuriem, kas šajās valstīs ieceļo nelegāli. ES robežas, tostarp ES Vidusjūras reģiona dalībvalstu jūras robežas, ir visu ES dalībvalstu robežas, tāpēc atbildība par to pienācīgu aizsardzību saskaņā ar Līgumiem kopīgi jāuzņemas visām dalībvalstīm. Tas nozīmē ne tikai solidaritātes apliecināšanu, bet arī dalībvalstu pienākumus, ko tās uzņemas, izmantojot mehānismus nelegālās imigrācijas radītā sloga sadalei. Tāpēc, izmantojot sloga sadales mehānismus, kas ļauj pārvietot patvēruma meklētājus ES iekšienē, solidaritāte jāizrāda arī pret dalībvalstīm, kuras atrodas pie ES ārējām robežām. EESK stingri atbalsta ES sadales principu, kas aprakstīts Eiropas Parlamenta ziņojumā par stiprinātu ES iekšējo solidaritāti patvēruma jomā (2012/2032 INI). |
| --- | --- |

1.8

Visaptveroša Eiropas politika nelegālās imigrācijas jomā, pamatojoties uz solidaritāti. EESK uzskata, ka, lai nodrošinātu pamattiesību ievērošanu, jāveicina ES solidaritāte ar dalībvalstīm, kurām ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ nākas saskarties ar ļoti daudziem cilvēku noziedzīgas tirdzniecības / cilvēku kontrabandas tīklu upuriem, kas šajās valstīs ieceļo nelegāli. ES robežas, tostarp ES Vidusjūras reģiona dalībvalstu jūras robežas, ir visu ES dalībvalstu robežas, tāpēc atbildība par to pienācīgu aizsardzību saskaņā ar Līgumiem kopīgi jāuzņemas visām dalībvalstīm. Tas nozīmē ne tikai solidaritātes apliecināšanu, bet arī dalībvalstu pienākumus, ko tās uzņemas, izmantojot mehānismus nelegālās imigrācijas radītā sloga sadalei. Tāpēc, izmantojot sloga sadales mehānismus, kas ļauj pārvietot patvēruma meklētājus ES iekšienē, solidaritāte jāizrāda arī pret dalībvalstīm, kuras atrodas pie ES ārējām robežām. EESK stingri atbalsta ES sadales principu, kas aprakstīts Eiropas Parlamenta ziņojumā par stiprinātu ES iekšējo solidaritāti patvēruma jomā (2012/2032 INI).

| 1.9 | Nolīgumu ar trešām valstīm izstrāde. ES un trešo valstu dialogu par migrāciju un mobilitāti galvenajiem mērķiem jābūt likumīgas un sakārtotas migrācijas atvieglošanai, starptautisko patvēruma tiesību nodrošināšanai, nelegālās imigrācijas samazināšanai un cīņai pret noziedzīgajiem cilvēku tirdzniecības tīkliem. Sadarbība ar trešām valstīm bieži ir būtisks priekšnoteikums, lai efektīvi īstenotu repatriācijas procedūras. Lai panāktu labākus rezultātus, šī sadarbība ir jāpastiprina. Vienlaikus dažām tranzītvalstīm būtu jāsaņem palīdzība, lai tās varētu labāk pārvaldīt savas robežas un palielināt savu spēju nodrošināt patvērumu tiem, kam tas nepieciešams. |
| --- | --- |

1.9

Nolīgumu ar trešām valstīm izstrāde. ES un trešo valstu dialogu par migrāciju un mobilitāti galvenajiem mērķiem jābūt likumīgas un sakārtotas migrācijas atvieglošanai, starptautisko patvēruma tiesību nodrošināšanai, nelegālās imigrācijas samazināšanai un cīņai pret noziedzīgajiem cilvēku tirdzniecības tīkliem. Sadarbība ar trešām valstīm bieži ir būtisks priekšnoteikums, lai efektīvi īstenotu repatriācijas procedūras. Lai panāktu labākus rezultātus, šī sadarbība ir jāpastiprina. Vienlaikus dažām tranzītvalstīm būtu jāsaņem palīdzība, lai tās varētu labāk pārvaldīt savas robežas un palielināt savu spēju nodrošināt patvērumu tiem, kam tas nepieciešams.

| 1.10 | Eiropas robežu aģentūra Frontex
  : ir jāturpina Frontex pārstrukturēšana, lai tā kļūtu par īstu Eiropas ārējo robežu aģentūru, kas plašāk koordinē ES kopējo rīcību pie tās dalībvalstu ārējām robežām. Šajā saistībā būtu jāturpina darbs, lai īstenotu Eiropas robežapsardzes vienību koncepciju, kā uzsvērts Eiropas Parlamenta ziņojumā par Frontex (A7-0278/2011). Turklāt būtu jāpaplašina šīs aģentūras darbības joma, lai tā varētu aktīvāk pievērsties preventīvai darbībai. Ir skaidrs: lai Aģentūras darbība būtu efektīvāka, līdzekļi nevis jāsamazina, bet gan jāpalielina. Tomēr Aģentūras koordinētie kopīgie pasākumi (un to ietekme uz pamattiesībām un Robežu kodeksā paredzētajām administratīvajām garantijām) jāpakļauj demokrātiskai kontrolei, ko veic Parlaments un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA). |
| --- | --- |

1.10

Eiropas robežu aģentūra Frontex
  : ir jāturpina Frontex pārstrukturēšana, lai tā kļūtu par īstu Eiropas ārējo robežu aģentūru, kas plašāk koordinē ES kopējo rīcību pie tās dalībvalstu ārējām robežām. Šajā saistībā būtu jāturpina darbs, lai īstenotu Eiropas robežapsardzes vienību koncepciju, kā uzsvērts Eiropas Parlamenta ziņojumā par Frontex (A7-0278/2011). Turklāt būtu jāpaplašina šīs aģentūras darbības joma, lai tā varētu aktīvāk pievērsties preventīvai darbībai. Ir skaidrs: lai Aģentūras darbība būtu efektīvāka, līdzekļi nevis jāsamazina, bet gan jāpalielina. Tomēr Aģentūras koordinētie kopīgie pasākumi (un to ietekme uz pamattiesībām un Robežu kodeksā paredzētajām administratīvajām garantijām) jāpakļauj demokrātiskai kontrolei, ko veic Parlaments un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA).

| 1.11 | Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO) darbību ir sācis relatīvi nesen. Tāpēc tiek gaidīts, ka tas nekavējoties sāks pilnā apmērā pildīt savas funkcijas, it īpaši, meklēt ilgtspējīgus risinājumus un īstenot proaktīvu pieeju ES iekšējās solidaritātes jomā atbilstoši EASO regulā noteiktajām saistībām. EASO jāspēj skaidri noteikt patvēruma jomā īstenotās prakses atšķirības dažādās dalībvalstīs, kā arī atšķirības to tiesību aktos, un izvirzīt vajadzīgo izmaiņu priekšlikumus. |
| --- | --- |

1.11

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO) darbību ir sācis relatīvi nesen. Tāpēc tiek gaidīts, ka tas nekavējoties sāks pilnā apmērā pildīt savas funkcijas, it īpaši, meklēt ilgtspējīgus risinājumus un īstenot proaktīvu pieeju ES iekšējās solidaritātes jomā atbilstoši EASO regulā noteiktajām saistībām. EASO jāspēj skaidri noteikt patvēruma jomā īstenotās prakses atšķirības dažādās dalībvalstīs, kā arī atšķirības to tiesību aktos, un izvirzīt vajadzīgo izmaiņu priekšlikumus.

| 1.12 | Cilvēku kontrabandas novēršana un apkarošana. EESK arī uzsver, ka jāveic visi iespējamie pasākumi organizētās noziedzības enerģiskai apkarošanai. Nedrīkst atstāt neizmantotus nekādus līdzekļus, lai cilvēku kontrabandistus notvertu un nogādātu tiesas priekšā. Šajā saistībā ir svarīgi meklēt trešo valstu valdību palīdzību. |
| --- | --- |

1.12

Cilvēku kontrabandas novēršana un apkarošana. EESK arī uzsver, ka jāveic visi iespējamie pasākumi organizētās noziedzības enerģiskai apkarošanai. Nedrīkst atstāt neizmantotus nekādus līdzekļus, lai cilvēku kontrabandistus notvertu un nogādātu tiesas priekšā. Šajā saistībā ir svarīgi meklēt trešo valstu valdību palīdzību.

| 1.13 | Finansējums. EESK uzsver, ka migrācijas plūsmu apturēšana un pārvaldība kopumā ir visas Eiropas Savienības (ES) uzdevums, un tas jāatspoguļo arī efektīvas politikas īstenošanai nepieciešamo instrumentu finansiālo izdevumu sadalē. Komiteja ir atbalstījusi Komisijas priekšlikumu no 2014. gada palielināt Patvēruma un migrācijas fonda un Iekšējās drošības fonda pārvaldības elastīgumu. |
| --- | --- |

1.13

Finansējums. EESK uzsver, ka migrācijas plūsmu apturēšana un pārvaldība kopumā ir visas Eiropas Savienības (ES) uzdevums, un tas jāatspoguļo arī efektīvas politikas īstenošanai nepieciešamo instrumentu finansiālo izdevumu sadalē. Komiteja ir atbalstījusi Komisijas priekšlikumu no 2014. gada palielināt Patvēruma un migrācijas fonda un Iekšējās drošības fonda pārvaldības elastīgumu.

2.   Ievads

| 2.1 | Kopējā imigrācijas politikā jākoncentrējas uz dažādiem aspektiem, tādiem kā demogrāfiskais stāvoklis un stāvoklis darba tirgos, cilvēktiesību ievērošana, vienlīdzīga attieksme un diskriminācijas aizliegums, tiesību akti par jaunu imigrantu uzņemšanu, nelegālo imigrantu stāvoklis, patvēruma meklētāju uzņemšana un aizsardzība, pasākumi cīņai ar noziedzīgajiem cilvēku tirdzniecības tīkliem, sadarbība ar trešām valstīm, Eiropas solidaritāte, sociālā politika un integrācija. |
| --- | --- |

2.1

Kopējā imigrācijas politikā jākoncentrējas uz dažādiem aspektiem, tādiem kā demogrāfiskais stāvoklis un stāvoklis darba tirgos, cilvēktiesību ievērošana, vienlīdzīga attieksme un diskriminācijas aizliegums, tiesību akti par jaunu imigrantu uzņemšanu, nelegālo imigrantu stāvoklis, patvēruma meklētāju uzņemšana un aizsardzība, pasākumi cīņai ar noziedzīgajiem cilvēku tirdzniecības tīkliem, sadarbība ar trešām valstīm, Eiropas solidaritāte, sociālā politika un integrācija.

| 2.2 | Pēdējos gados ir veikta virkne pasākumu, pieņemtas deklarācijas un politiski lēmumi, kas Komitejai raisa nopietnas bažas, jo mūsu sabiedrībā izplatās sen zināma un pazīstama eiropiešu slimība — ksenofobija un atstumjošs nacionālisms. Minoritātes un imigranti cieš no pazemošanas, apvainojumiem un agresīvas un diskriminējošas politikas. |
| --- | --- |

2.2

Pēdējos gados ir veikta virkne pasākumu, pieņemtas deklarācijas un politiski lēmumi, kas Komitejai raisa nopietnas bažas, jo mūsu sabiedrībā izplatās sen zināma un pazīstama eiropiešu slimība — ksenofobija un atstumjošs nacionālisms. Minoritātes un imigranti cieš no pazemošanas, apvainojumiem un agresīvas un diskriminējošas politikas.

| 2.3 | Nelegālās imigrācijas jautājums ir īpaši nopietns un sarežģīts — par to liecina šā dokumenta pielikumā iekļautās tabulas. Turklāt jautājums kopumā attiecas uz visu ES un tādā veidā arī jārisina. Nelegālie imigranti, kas šķērso dienvidu robežu, vienmēr cenšas apmesties citās ES valstīs. |
| --- | --- |

2.3

Nelegālās imigrācijas jautājums ir īpaši nopietns un sarežģīts — par to liecina šā dokumenta pielikumā iekļautās tabulas. Turklāt jautājums kopumā attiecas uz visu ES un tādā veidā arī jārisina. Nelegālie imigranti, kas šķērso dienvidu robežu, vienmēr cenšas apmesties citās ES valstīs.

| 2.4 | Tā kā Šengenas zonā nav iekšējo robežu, nelegālās imigrācijas jautājums rada sekas visā Eiropā un jārisina ar efektīvu kopēju Eiropas politiku. |
| --- | --- |

2.4

Tā kā Šengenas zonā nav iekšējo robežu, nelegālās imigrācijas jautājums rada sekas visā Eiropā un jārisina ar efektīvu kopēju Eiropas politiku.

| 2.5 | EESK ir rūpīgi iepazinusies ar jautājumu par nelegālo imigrāciju un ir paudusi savu viedokli vairākos atzinumos, kas pieņemti ar lielu balsu vairākumu. |
| --- | --- |

2.5

EESK ir rūpīgi iepazinusies ar jautājumu par nelegālo imigrāciju un ir paudusi savu viedokli vairākos atzinumos, kas pieņemti ar lielu balsu vairākumu.

| 2.6 | Minētajos atzinumos ir analizēti cēloņi, kas ir pamatā nelegālajai imigrācijai Eiropas Savienībā, vienlaikus norādot, ka nelegālās imigrācijas jomā nav visaptverošas ES politikas un virzība uz kopēju ES imigrācijas un patvēruma politiku un augstu saskaņošanas līmeni tiesību aktos ir ļoti lēna. Tajos detalizēti izklāstītas arī šīs problēmas sekas un piedāvāti vairāki risinājumi. |
| --- | --- |

2.6

Minētajos atzinumos ir analizēti cēloņi, kas ir pamatā nelegālajai imigrācijai Eiropas Savienībā, vienlaikus norādot, ka nelegālās imigrācijas jomā nav visaptverošas ES politikas un virzība uz kopēju ES imigrācijas un patvēruma politiku un augstu saskaņošanas līmeni tiesību aktos ir ļoti lēna. Tajos detalizēti izklāstītas arī šīs problēmas sekas un piedāvāti vairāki risinājumi.

| 2.7 | Tūkstošiem nelegālo imigrantu Eiropā ieceļo pa jūru. Tas nozīmē, ka jautājums par nelegālo imigrāciju pa jūru, kas saskaņā ar Frontex datiem galvenokārt koncentrējas Eiropas Vidusjūras (Euromed) reģionā, būtu jārisina atsevišķi. |
| --- | --- |

2.7

Tūkstošiem nelegālo imigrantu Eiropā ieceļo pa jūru. Tas nozīmē, ka jautājums par nelegālo imigrāciju pa jūru, kas saskaņā ar Frontex datiem galvenokārt koncentrējas Eiropas Vidusjūras (Euromed) reģionā, būtu jārisina atsevišķi.

| 2.8 | Šā atzinuma galvenais mērķis ir izpētīt nelegālās imigrācijas pa jūras ceļu fenomenu, vienlaikus norādot arī uz dažiem svarīgākajiem aspektiem, kas saistīti ar nelegālo imigrāciju kopumā, kā arī meklēt visaptverošus risinājumus, kas nodrošinās efektīvu, humānu un īstenojamu imigrācijas politiku. |
| --- | --- |

2.8

Šā atzinuma galvenais mērķis ir izpētīt nelegālās imigrācijas pa jūras ceļu fenomenu, vienlaikus norādot arī uz dažiem svarīgākajiem aspektiem, kas saistīti ar nelegālo imigrāciju kopumā, kā arī meklēt visaptverošus risinājumus, kas nodrošinās efektīvu, humānu un īstenojamu imigrācijas politiku.

3.   Problēmas analīze

3.1   Cilvēktiesības

| 3.1.1 | Visos apstākļos ir jāievēro nelegālo imigrantu cilvēktiesības — no viņu izglābšanas vai aizturēšanas brīža līdz aizsardzības piešķiršanai vai repatriācijai uz izcelsmes valsti. Nelegālā imigrācija pa jūras ceļiem nereti beidzas ar dzīvības zaudēšanu. Šajā saistībā EESK uzsver, ka jebkādos apstākļos ir jāievēro cilvēka pamattiesības. EESK ir ierosinājusi, ka Pamattiesību aģentūrai būtu jāuzrauga arī robežkontroles pasākumi un Frontex darbības. Komiteja atbalsta Frontex konsultatīvā foruma darbību un uzsver savu ieinteresētību sadarboties. |
| --- | --- |

3.1.1

Visos apstākļos ir jāievēro nelegālo imigrantu cilvēktiesības — no viņu izglābšanas vai aizturēšanas brīža līdz aizsardzības piešķiršanai vai repatriācijai uz izcelsmes valsti. Nelegālā imigrācija pa jūras ceļiem nereti beidzas ar dzīvības zaudēšanu. Šajā saistībā EESK uzsver, ka jebkādos apstākļos ir jāievēro cilvēka pamattiesības. EESK ir ierosinājusi, ka Pamattiesību aģentūrai būtu jāuzrauga arī robežkontroles pasākumi un Frontex darbības. Komiteja atbalsta Frontex konsultatīvā foruma darbību un uzsver savu ieinteresētību sadarboties.

3.2   Cilvēku dzīvības glābšana jūrā

| 3.2.1 | Dalībvalstu un privātu kuģu pienākums ir glābt ikvienu, kura dzīvība jūrā ir apdraudēta. Tas attiecas arī uz imigrantiem un cilvēku tirgotājiem/kontrabandistiem, kas apzināti uzņēmušies risku. Noziedzīgie tīkli, kas nodarbojas ar patvēruma meklētāju vai nelegālo imigrantu cilvēktirdzniecību/kontrabandu, šos cilvēkus bieži pakļauj lielam riskam. Aģentūras un NVO ir norādījušas, ka Vidusjūrā šādos apstākļos katru gadu iet bojā tūkstošiem cilvēku un ka dažos gadījumos tuvu braucošie kuģi viņiem nav snieguši palīdzību vai viņus izglābuši. |
| --- | --- |

3.2.1

Dalībvalstu un privātu kuģu pienākums ir glābt ikvienu, kura dzīvība jūrā ir apdraudēta. Tas attiecas arī uz imigrantiem un cilvēku tirgotājiem/kontrabandistiem, kas apzināti uzņēmušies risku. Noziedzīgie tīkli, kas nodarbojas ar patvēruma meklētāju vai nelegālo imigrantu cilvēktirdzniecību/kontrabandu, šos cilvēkus bieži pakļauj lielam riskam. Aģentūras un NVO ir norādījušas, ka Vidusjūrā šādos apstākļos katru gadu iet bojā tūkstošiem cilvēku un ka dažos gadījumos tuvu braucošie kuģi viņiem nav snieguši palīdzību vai viņus izglābuši.

3.3   Izkāpšana

| 3.3.1 | Pēdējos gados par glābšanas operācijām Vidusjūras starptautiskajos ūdeņos ir izcēlušies vairāki juridiska un politiska rakstura strīdi, kas nevajadzīgi apdraudējuši daudzu cilvēku dzīvību. EESK uzsver, ka izkāpšanas jautājums ir jāatrisina, nodrošinot izkāpšanu vistuvākajā drošajā vietā ar noteikumu, ka attiecīgā valsts ievēro visas starptautiskās konvencijas cilvēktiesību jomā un to novēro cilvēktiesību aizsardzības organizācijas. Attiecībā uz Frontex misijām EESK noteikti nepiekrīt, ka imigranti vienmēr ir jānogādā tajās dalībvalstīs, kurās atrodas misijas. Šāda politika rada vismaz divas problēmas: i) pirmkārt, tā vēl vairāk koncentrē migrācijas spiedienu uz dalībvalstīm, kuras jau saskaras ar smagu slogu, tā ka dalībvalstīm, kurām visvairāk vajadzīga Frontex palīdzība, vairs nebūs izdevīgi uzņemt Frontex misiju; ii) tā kaitē izglābtajiem cilvēkiem, jo viņi būtu jāpārved uz valsti, kurā atrodas Frontex misija, nevis uz vietu, kas konkrētajos apstākļos būtu vispiemērotākā (parasti vistuvākā drošā vieta). |
| --- | --- |

3.3.1

Pēdējos gados par glābšanas operācijām Vidusjūras starptautiskajos ūdeņos ir izcēlušies vairāki juridiska un politiska rakstura strīdi, kas nevajadzīgi apdraudējuši daudzu cilvēku dzīvību. EESK uzsver, ka izkāpšanas jautājums ir jāatrisina, nodrošinot izkāpšanu vistuvākajā drošajā vietā ar noteikumu, ka attiecīgā valsts ievēro visas starptautiskās konvencijas cilvēktiesību jomā un to novēro cilvēktiesību aizsardzības organizācijas. Attiecībā uz Frontex misijām EESK noteikti nepiekrīt, ka imigranti vienmēr ir jānogādā tajās dalībvalstīs, kurās atrodas misijas. Šāda politika rada vismaz divas problēmas: i) pirmkārt, tā vēl vairāk koncentrē migrācijas spiedienu uz dalībvalstīm, kuras jau saskaras ar smagu slogu, tā ka dalībvalstīm, kurām visvairāk vajadzīga Frontex palīdzība, vairs nebūs izdevīgi uzņemt Frontex misiju; ii) tā kaitē izglābtajiem cilvēkiem, jo viņi būtu jāpārved uz valsti, kurā atrodas Frontex misija, nevis uz vietu, kas konkrētajos apstākļos būtu vispiemērotākā (parasti vistuvākā drošā vieta).

3.4   Patvēruma tiesības un tā piešķiršana

| 3.4.1 | EESK mudina ES turpināt darbu, lai izveidotu kopēju patvēruma sistēmu ar tiesību aktu augstu saskaņotības līmeni. Ar Dublinas regulu nosaka dalībvalsti, kura ir atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu. Komiteja jau ir norādījusi, ka šāda sistēma rada daudz problēmu. Katram patvēruma pieteikuma iesniedzējam būtu jājautā, kuru dalībvalsti viņš izvēlas pieteikuma izskatīšanai. EESK atzinumā par Zaļo grāmatu (4) ieteica “nodrošināt patvēruma meklētājam tiesības brīvi izvēlēties valsti, kurā iesniegt patvēruma pieteikumu, un jau tagad aicināt dalībvalstis piemērot Regulas 15. panta 1. punktā paredzēto humāno klauzulu”. |
| --- | --- |

3.4.1

EESK mudina ES turpināt darbu, lai izveidotu kopēju patvēruma sistēmu ar tiesību aktu augstu saskaņotības līmeni. Ar Dublinas regulu nosaka dalībvalsti, kura ir atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu. Komiteja jau ir norādījusi, ka šāda sistēma rada daudz problēmu. Katram patvēruma pieteikuma iesniedzējam būtu jājautā, kuru dalībvalsti viņš izvēlas pieteikuma izskatīšanai. EESK atzinumā par Zaļo grāmatu (4) ieteica “nodrošināt patvēruma meklētājam tiesības brīvi izvēlēties valsti, kurā iesniegt patvēruma pieteikumu, un jau tagad aicināt dalībvalstis piemērot Regulas 15. panta 1. punktā paredzēto humāno klauzulu”.

| 3.4.2 | Dalībvalstu sadarbības jomā ir uzsākti vairāki pasākumi, kurus Komisijas vadībā veic valstu ekspertu grupa Eurasil. Izstrādāts arī finanšu solidaritātes instruments, izveidojot Eiropas Bēgļu fondu. No 2014. gada Imigrācijas un patvēruma fonds saņems lielāku finansējumu un steidzamos gadījumos varēs rīkoties elastīgāk. |
| --- | --- |

3.4.2

Dalībvalstu sadarbības jomā ir uzsākti vairāki pasākumi, kurus Komisijas vadībā veic valstu ekspertu grupa Eurasil. Izstrādāts arī finanšu solidaritātes instruments, izveidojot Eiropas Bēgļu fondu. No 2014. gada Imigrācijas un patvēruma fonds saņems lielāku finansējumu un steidzamos gadījumos varēs rīkoties elastīgāk.

| 3.4.3 | Patvēruma meklētāju pieprasījumi par aizsardzību ir jāizskata, ievērojot Eiropas tiesību aktus par patvērumu un starptautiskās aizsardzības piešķiršanu. Aizsardzība ir jāpiešķir visiem, kuriem tā ir patiešām nepieciešama. |
| --- | --- |

3.4.3

Patvēruma meklētāju pieprasījumi par aizsardzību ir jāizskata, ievērojot Eiropas tiesību aktus par patvērumu un starptautiskās aizsardzības piešķiršanu. Aizsardzība ir jāpiešķir visiem, kuriem tā ir patiešām nepieciešama.

| 3.4.4 | EESK vēlreiz norāda, ka attieksmei un garantijām, kas patvēruma meklētājiem jāsaņem uz robežām, jābūt tādām pašām kā patvēruma meklētājiem, kuri attiecīgu pieteikumu iesniedz dalībvalsts teritorijā. |
| --- | --- |

3.4.4

EESK vēlreiz norāda, ka attieksmei un garantijām, kas patvēruma meklētājiem jāsaņem uz robežām, jābūt tādām pašām kā patvēruma meklētājiem, kuri attiecīgu pieteikumu iesniedz dalībvalsts teritorijā.

| 3.4.5 | Komiteja aicina ES parādīt lielāku apņēmību cīņā ar noziedzīgiem tīkliem, kas nodarbojas ar cilvēku tirdzniecību, bet uzskata, ka daži politikas pasākumi cīņai ar nelegālo imigrāciju Eiropā rada smagu patvēruma krīzi. EESK vairākos atzinumos (5) ir ieteikusi, ka nelegālās imigrācijas apkarošana nedrīkst radīt jaunas problēmas saistībā ar patvērumu un ka ierēdņi, kas atbild par robežu kontroli, atbilstīgi jāapmāca, lai tiktu nodrošinātas patvēruma tiesības. |
| --- | --- |

3.4.5

Komiteja aicina ES parādīt lielāku apņēmību cīņā ar noziedzīgiem tīkliem, kas nodarbojas ar cilvēku tirdzniecību, bet uzskata, ka daži politikas pasākumi cīņai ar nelegālo imigrāciju Eiropā rada smagu patvēruma krīzi. EESK vairākos atzinumos (5) ir ieteikusi, ka nelegālās imigrācijas apkarošana nedrīkst radīt jaunas problēmas saistībā ar patvērumu un ka ierēdņi, kas atbild par robežu kontroli, atbilstīgi jāapmāca, lai tiktu nodrošinātas patvēruma tiesības.

| 3.4.6 | EESK atbalsta UNHCR (Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojs) priekšlikumus izveidot patvēruma jautājumu ekspertu grupas, kas sniedz palīdzību visās Eiropas Savienībā veiktās robežkontroles operācijās. |
| --- | --- |

3.4.6

EESK atbalsta UNHCR (Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojs) priekšlikumus izveidot patvēruma jautājumu ekspertu grupas, kas sniedz palīdzību visās Eiropas Savienībā veiktās robežkontroles operācijās.

| 3.4.7 | Ir īpaši svarīgi norādīt, ka tūkstošiem cilvēku, kas ierodas ES, nepieprasa patvērumu, jo viņi ir ekonomiskie migranti, un viņi ir ieradušies ES galvenokārt tāpēc, lai dotos uz citām Eiropas valstīm, nevis paliktu valstī, kurā viņi iebraukuši vispirms. |
| --- | --- |

3.4.7

Ir īpaši svarīgi norādīt, ka tūkstošiem cilvēku, kas ierodas ES, nepieprasa patvērumu, jo viņi ir ekonomiskie migranti, un viņi ir ieradušies ES galvenokārt tāpēc, lai dotos uz citām Eiropas valstīm, nevis paliktu valstī, kurā viņi iebraukuši vispirms.

| 3.4.8 | Mobilitātes partnerībām nevajadzētu nozīmēt to, ka partnervalstīm jāsedz visas izmaksas saistībā ar to personu patvēruma procedūrām, kuras šķērso attiecīgās valsts teritoriju. ES būtu jāsniedz atbalsts no Patvēruma un migrācijas fonda. Izmantojot minēto fondu, būtu jāveido mehānismi un struktūras, lai pienācīgā termiņā varētu izskatīt patvēruma pieprasījumus un pieņemt lēmumus starptautisko tiesību sniegto garantiju ietvaros. |
| --- | --- |

3.4.8

Mobilitātes partnerībām nevajadzētu nozīmēt to, ka partnervalstīm jāsedz visas izmaksas saistībā ar to personu patvēruma procedūrām, kuras šķērso attiecīgās valsts teritoriju. ES būtu jāsniedz atbalsts no Patvēruma un migrācijas fonda. Izmantojot minēto fondu, būtu jāveido mehānismi un struktūras, lai pienācīgā termiņā varētu izskatīt patvēruma pieprasījumus un pieņemt lēmumus starptautisko tiesību sniegto garantiju ietvaros.

| 3.4.9 | EESK mudina ES turpināt darbu, lai izveidotu kopēju patvēruma sistēmu ar tiesību aktu augstu saskaņotības līmeni. Patvēruma pieprasījumi būtu jāizskata ne tikai ierašanās valstīs, bet arī citām dalībvalstīm. Katram patvēruma pieteikuma iesniedzējam būtu jājautā, kuru dalībvalsti viņš izvēlas pieteikuma izskatīšanai. EESK atzinumā par Zaļo grāmatu (6)ieteica “nodrošināt patvēruma meklētājam tiesības brīvi izvēlēties valsti, kurā iesniegt patvēruma pieteikumu, un jau tagad aicināt dalībvalstis piemērot Regulas 15. panta 1. punktā paredzēto humāno klauzulu”, tādējādi paātrinot pieprasījumu izskatīšanu un ierašanās valstīm atvieglojot birokrātisko slogu. Komiteja arī atbalsta ES sadarbību ar trešām valstīm, lai uzlabotu to patvēruma sistēmas un to atbilstību starptautiskajiem standartiem. Attiecībā uz patvēruma ārējo dimensiju ir panākts progress tādās jomās kā, piemēram, atbalsts trešām valstīm, kurās ir daudz bēgļu (īpaši nozīmīgas ir reģionālās aizsardzības programmas), vai bēgļu pārvietošanā ES teritorijā. |
| --- | --- |

3.4.9

EESK mudina ES turpināt darbu, lai izveidotu kopēju patvēruma sistēmu ar tiesību aktu augstu saskaņotības līmeni. Patvēruma pieprasījumi būtu jāizskata ne tikai ierašanās valstīs, bet arī citām dalībvalstīm. Katram patvēruma pieteikuma iesniedzējam būtu jājautā, kuru dalībvalsti viņš izvēlas pieteikuma izskatīšanai. EESK atzinumā par Zaļo grāmatu (6)ieteica “nodrošināt patvēruma meklētājam tiesības brīvi izvēlēties valsti, kurā iesniegt patvēruma pieteikumu, un jau tagad aicināt dalībvalstis piemērot Regulas 15. panta 1. punktā paredzēto humāno klauzulu”, tādējādi paātrinot pieprasījumu izskatīšanu un ierašanās valstīm atvieglojot birokrātisko slogu. Komiteja arī atbalsta ES sadarbību ar trešām valstīm, lai uzlabotu to patvēruma sistēmas un to atbilstību starptautiskajiem standartiem. Attiecībā uz patvēruma ārējo dimensiju ir panākts progress tādās jomās kā, piemēram, atbalsts trešām valstīm, kurās ir daudz bēgļu (īpaši nozīmīgas ir reģionālās aizsardzības programmas), vai bēgļu pārvietošanā ES teritorijā.

3.5   Nelegālo imigrantu repatriācija

| 3.5.1 | Pret nelikumīgā veidā ES ieceļojušo migrantu repatriāciju jāattiecas ar lietu uzmanību. Šajā saistībā repatriācijas nolīgumi ar trešām valstīm ir svarīgi, lai nodrošinātu repatriēto migrantu tiesību pilnīgu ievērošanu. |
| --- | --- |

3.5.1

Pret nelikumīgā veidā ES ieceļojušo migrantu repatriāciju jāattiecas ar lietu uzmanību. Šajā saistībā repatriācijas nolīgumi ar trešām valstīm ir svarīgi, lai nodrošinātu repatriēto migrantu tiesību pilnīgu ievērošanu.

| 3.5.2 | Mobilitātes partnerībās būtu jāparedz atpakaļnosūtīšanas procedūras, kas galvenokārt balstās uz brīvprātīgu atgriešanos un izveidotām atbalsta sistēmām (7). Ja tiek piemērotas piespiedu atgriešanas procedūras, tās jāveic, pilnībā ievērojot repatriējamo personu cilvēktiesības un ņemot vērā Eiropas Padomes ieteikumus (8). |
| --- | --- |

3.5.2

Mobilitātes partnerībās būtu jāparedz atpakaļnosūtīšanas procedūras, kas galvenokārt balstās uz brīvprātīgu atgriešanos un izveidotām atbalsta sistēmām (7). Ja tiek piemērotas piespiedu atgriešanas procedūras, tās jāveic, pilnībā ievērojot repatriējamo personu cilvēktiesības un ņemot vērā Eiropas Padomes ieteikumus (8).

| 3.5.3 | Komiteja aicina nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz aizturēšanas centriem gan ES teritorijā, gan ārpus tās, informēt UNHCR par šajos centros aizturēto personu stāvokli un nodrošināt NVO iespēju sniegt šādām personām pienācīgu atbalstu. EESK uzskata, ka grūtniecēm un nepilngadīgajiem ir jābūt īpaši aizsargātiem un viņi jāizmitina piemērotās telpās, kas būtu jāierīko ar ES finansiālu atbalstu. |
| --- | --- |

3.5.3

Komiteja aicina nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz aizturēšanas centriem gan ES teritorijā, gan ārpus tās, informēt UNHCR par šajos centros aizturēto personu stāvokli un nodrošināt NVO iespēju sniegt šādām personām pienācīgu atbalstu. EESK uzskata, ka grūtniecēm un nepilngadīgajiem ir jābūt īpaši aizsargātiem un viņi jāizmitina piemērotās telpās, kas būtu jāierīko ar ES finansiālu atbalstu.

3.6   Uz “solidaritāti” balstīta visaptveroša Eiropas politika nelegālās imigrācijas jomā

| 3.6.1 | EESK uzsver, ka problēma skar visu Eiropu, nevis tikai Vidusjūras reģiona valstis, un vismaz kopš Šengenas līguma noslēgšanas nozīmē to, ka jautājumam par imigrāciju Vidusjūras reģionā ir jāpievēršas, apvienojot Eiropas centienus. Tas nozīmē ne tikai Kopienas solidaritātes demonstrēšanu, bet visu ES dalībvalstu atbildības uzņemšanos, izmantojot kopīgu Eiropas politiku, kas būtu jāierosina Komisijai un jāapstiprina Padomē un Parlamentā. |
| --- | --- |

3.6.1

EESK uzsver, ka problēma skar visu Eiropu, nevis tikai Vidusjūras reģiona valstis, un vismaz kopš Šengenas līguma noslēgšanas nozīmē to, ka jautājumam par imigrāciju Vidusjūras reģionā ir jāpievēršas, apvienojot Eiropas centienus. Tas nozīmē ne tikai Kopienas solidaritātes demonstrēšanu, bet visu ES dalībvalstu atbildības uzņemšanos, izmantojot kopīgu Eiropas politiku, kas būtu jāierosina Komisijai un jāapstiprina Padomē un Parlamentā.

| 3.6.2 | ES dalībvalstu robežas, tostarp Vidusjūras reģiona dalībvalstu jūras robežas, ir visu ES dalībvalstu kopējās robežas, un tāpēc visām dalībvalstīm jāuzņemas kopīga atbildība par to pienācīgu pārvaldību. |
| --- | --- |

3.6.2

ES dalībvalstu robežas, tostarp Vidusjūras reģiona dalībvalstu jūras robežas, ir visu ES dalībvalstu kopējās robežas, un tāpēc visām dalībvalstīm jāuzņemas kopīga atbildība par to pienācīgu pārvaldību.

| 3.6.3 | Šajā sakarā visām dalībvalstīm būtu jāpalīdz un jāpiedalās i) to resursu nodrošināšanā, kas nepieciešami efektīvai glābšanai uz jūras un robežkontrolei, ii) patvēruma pieteikumu izskatīšanā atbilstoši savai kompetencei, iii) repatriācijas un izraidīšanas procedūru īstenošanā ārkārtas situācijās, iv) imigrantu pārvietošanā no mazām Vidusjūras reģiona dalībvalstīm uz Eiropas iekšieni, v) cīņā pret organizēto noziedzību un cilvēku kontrabandu. |
| --- | --- |

3.6.3

Šajā sakarā visām dalībvalstīm būtu jāpalīdz un jāpiedalās i) to resursu nodrošināšanā, kas nepieciešami efektīvai glābšanai uz jūras un robežkontrolei, ii) patvēruma pieteikumu izskatīšanā atbilstoši savai kompetencei, iii) repatriācijas un izraidīšanas procedūru īstenošanā ārkārtas situācijās, iv) imigrantu pārvietošanā no mazām Vidusjūras reģiona dalībvalstīm uz Eiropas iekšieni, v) cīņā pret organizēto noziedzību un cilvēku kontrabandu.

| 3.6.4 | Pārvietošanas nolūkā būtu jāizveido pastāvīgs mehānisms. Šajā sakarā Komisijai būtu jāiesniedz priekšlikums tiesību aktam, ar kuru izveido pastāvīgu un efektīvu mehānismu pārvietošanai ES iekšienē, pamatojoties uz ES sadales principu patvēruma meklētāju pārvietošanai, kas aprakstīts Eiropas Parlamenta ziņojumā par ES iekšējās solidaritātes stiprināšanu patvēruma jomā (2012/2032 INI). Lai šis mehānisms būtu pēc iespējas efektīvāks, tiesību akta priekšlikumā būtu jāņem vērā arī praktiskā pieredze, kas gūta izmēģinājuma projektā EUREMA Maltā (9). |
| --- | --- |

3.6.4

Pārvietošanas nolūkā būtu jāizveido pastāvīgs mehānisms. Šajā sakarā Komisijai būtu jāiesniedz priekšlikums tiesību aktam, ar kuru izveido pastāvīgu un efektīvu mehānismu pārvietošanai ES iekšienē, pamatojoties uz ES sadales principu patvēruma meklētāju pārvietošanai, kas aprakstīts Eiropas Parlamenta ziņojumā par ES iekšējās solidaritātes stiprināšanu patvēruma jomā (2012/2032 INI). Lai šis mehānisms būtu pēc iespējas efektīvāks, tiesību akta priekšlikumā būtu jāņem vērā arī praktiskā pieredze, kas gūta izmēģinājuma projektā EUREMA Maltā (9).

3.7   Nolīgumi ar ES kaimiņos esošām trešām valstīm

| 3.7.1 | Eiropas Savienībai būtu jāizmanto visa sava politiskā un ekonomiskā ietekme, īpaši valstīs, kas saņem ievērojamu ES finansējumu, lai pārliecinātu tās sadarboties imigrācijas jautājumos. Komiteja uzskata, ka ar mobilitātes partnerībām (MP) jāaptver vispārējās pieejas četri pīlāri: legālas migrācijas un mobilitātes organizēšana un veicināšana; nelegālas migrācijas un cilvēku tirdzniecības novēršana un samazināšana; starptautiskas aizsardzības veicināšana un patvēruma politikas ārējās dimensijas pilnveidošana; maksimāla migrācijas un mobilitātes ietekmes palielināšana attīstības jomā. |
| --- | --- |

3.7.1

Eiropas Savienībai būtu jāizmanto visa sava politiskā un ekonomiskā ietekme, īpaši valstīs, kas saņem ievērojamu ES finansējumu, lai pārliecinātu tās sadarboties imigrācijas jautājumos. Komiteja uzskata, ka ar mobilitātes partnerībām (MP) jāaptver vispārējās pieejas četri pīlāri: legālas migrācijas un mobilitātes organizēšana un veicināšana; nelegālas migrācijas un cilvēku tirdzniecības novēršana un samazināšana; starptautiskas aizsardzības veicināšana un patvēruma politikas ārējās dimensijas pilnveidošana; maksimāla migrācijas un mobilitātes ietekmes palielināšana attīstības jomā.

| 3.7.2 | Problēmas risinājums jāmeklē ne tikai politikas pasākumos, bet arī preventīvā rīcībā trešās valstīs: vairāk jāpievēršas sadarbības programmu izstrādei, lai atbalstītu zemkopību un lopkopību, MVU u. c. ES jāparāda, ka tai ir politiskas sviras, lai strādātu kopā ar valstīm, ar kurām tā sadarbojas un kuras saņem lielu finansējumu sadarbībai drošības, organizētās noziedzības un nelegālās imigrācijas apkarošanas jomās. EESK atzinīgi vērtē nesen noslēgto nolīgumu ar Marokas Karalisti un iniciatīvu izveidot mobilitātes partnerības starp ES un Tunisiju, Ēģipti un Lībiju. Tomēr būtu jāveic neatkarīgs pētījums par esošo mobilitātes partnerību efektivitāti un ietekmi. EESK atbalsta Komisijas iniciatīvu nodrošināt mobilitātes partnerībām efektīvu novērtēšanas mehānismu. Turklāt mobilitātes partnerības, kas ir partnervalstīm nesaistošas kopīgas politiskas deklarācijas, būtu jāpārveido par starptautiskiem nolīgumiem. Komiteja uzskata, ka ES un dalībvalstīm būtu jānoslēdz jauni nolīgumi ar citām reģiona valstīm. Ņemot vērā ES īpašās attiecības ar Turciju, abām pusēm būtu jāuzlabo migrācijas jautājumu risināšana, it īpaši saistībā ar cīņu pret noziedzīgajiem tīkliem. |
| --- | --- |

3.7.2

Problēmas risinājums jāmeklē ne tikai politikas pasākumos, bet arī preventīvā rīcībā trešās valstīs: vairāk jāpievēršas sadarbības programmu izstrādei, lai atbalstītu zemkopību un lopkopību, MVU u. c. ES jāparāda, ka tai ir politiskas sviras, lai strādātu kopā ar valstīm, ar kurām tā sadarbojas un kuras saņem lielu finansējumu sadarbībai drošības, organizētās noziedzības un nelegālās imigrācijas apkarošanas jomās. EESK atzinīgi vērtē nesen noslēgto nolīgumu ar Marokas Karalisti un iniciatīvu izveidot mobilitātes partnerības starp ES un Tunisiju, Ēģipti un Lībiju. Tomēr būtu jāveic neatkarīgs pētījums par esošo mobilitātes partnerību efektivitāti un ietekmi. EESK atbalsta Komisijas iniciatīvu nodrošināt mobilitātes partnerībām efektīvu novērtēšanas mehānismu. Turklāt mobilitātes partnerības, kas ir partnervalstīm nesaistošas kopīgas politiskas deklarācijas, būtu jāpārveido par starptautiskiem nolīgumiem. Komiteja uzskata, ka ES un dalībvalstīm būtu jānoslēdz jauni nolīgumi ar citām reģiona valstīm. Ņemot vērā ES īpašās attiecības ar Turciju, abām pusēm būtu jāuzlabo migrācijas jautājumu risināšana, it īpaši saistībā ar cīņu pret noziedzīgajiem tīkliem.

| 3.7.3 | Lai nodrošinātu administratīvo un juridisko procedūru netraucētu norisi, ir svarīgi, lai ES nelegālo imigrantu izcelsmes valstīm pieprasītu nekavējoties izsniegt viņiem ceļošanai derīgus dokumentus. |
| --- | --- |

3.7.3

Lai nodrošinātu administratīvo un juridisko procedūru netraucētu norisi, ir svarīgi, lai ES nelegālo imigrantu izcelsmes valstīm pieprasītu nekavējoties izsniegt viņiem ceļošanai derīgus dokumentus.

| 3.7.4 | Šis jautājums būtu jāizskata arī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferencē, ņemot vērā, ka ievērojams skaits nelegālo imigrantu ES ierodas caur trešām valstīm, kas atrodas Vidusjūras piekrastē. |
| --- | --- |

3.7.4

Šis jautājums būtu jāizskata arī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferencē, ņemot vērā, ka ievērojams skaits nelegālo imigrantu ES ierodas caur trešām valstīm, kas atrodas Vidusjūras piekrastē.

| 3.7.5 | Dažām tranzītvalstīm būtu jāsaņem palīdzība, lai tās varētu labāk pārvaldīt savas robežas, izveidot patvēruma struktūras, kā arī palielināt savu spēju pašām piešķirt patvērumu tiem, kam tas nepieciešams. |
| --- | --- |

3.7.5

Dažām tranzītvalstīm būtu jāsaņem palīdzība, lai tās varētu labāk pārvaldīt savas robežas, izveidot patvēruma struktūras, kā arī palielināt savu spēju pašām piešķirt patvērumu tiem, kam tas nepieciešams.

3.8   Eiropas Ārējo robežu pārvaldības aģentūra — Frontex

| 3.8.1 | Ir jāturpina pārstrukturēt aģentūru Frontex, lai tā kļūtu par īstu Eiropas ārējo robežu pārvaldības aģentūru ar plašākām pilnvarām koordinācijas un preventīvajā jomā. Tādēļ tai jāpiešķir pienācīgi finanšu līdzekļi, kas tai ļaus sniegt nepieciešamo palīdzību dienvidos esošajām dalībvalstīm, kurām jātiek galā ar imigrācijas plūsmām. Vienlaikus ir jāpalielina darbinieku (tostarp robežsargu) skaits, kā arī elektroniskās novērošanas un reģistrācijas resursi. Šajā saistībā būtu aktīvāk jāīsteno Eiropas robežapsardzes vienību koncepcija, kā uzsvērts Eiropas Parlamenta ziņojumā par Frontex (A7-0278/2011). Vajadzētu arī rūpīgi apsvērt Frontex jauno spēju izmantošanu (piemēram, aprīkojuma iegāde). |
| --- | --- |

3.8.1

Ir jāturpina pārstrukturēt aģentūru Frontex, lai tā kļūtu par īstu Eiropas ārējo robežu pārvaldības aģentūru ar plašākām pilnvarām koordinācijas un preventīvajā jomā. Tādēļ tai jāpiešķir pienācīgi finanšu līdzekļi, kas tai ļaus sniegt nepieciešamo palīdzību dienvidos esošajām dalībvalstīm, kurām jātiek galā ar imigrācijas plūsmām. Vienlaikus ir jāpalielina darbinieku (tostarp robežsargu) skaits, kā arī elektroniskās novērošanas un reģistrācijas resursi. Šajā saistībā būtu aktīvāk jāīsteno Eiropas robežapsardzes vienību koncepcija, kā uzsvērts Eiropas Parlamenta ziņojumā par Frontex (A7-0278/2011). Vajadzētu arī rūpīgi apsvērt Frontex jauno spēju izmantošanu (piemēram, aprīkojuma iegāde).

| 3.8.2 | Būtu jāpastiprina Eiropas patruļu tīkls, kas nodrošina reģionu robežu drošību, un tas ļautu koordinēt valstu resursus un Eiropas pasākumus, kā arī sekmēt sadarbību valstu un Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

3.8.2

Būtu jāpastiprina Eiropas patruļu tīkls, kas nodrošina reģionu robežu drošību, un tas ļautu koordinēt valstu resursus un Eiropas pasākumus, kā arī sekmēt sadarbību valstu un Eiropas līmenī.

3.9   Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO)

| 3.9.1 | EASO jāspēj skaidri noteikt patvēruma jomā īstenotās prakses atšķirības dažādās dalībvalstīs, kā arī atšķirības to tiesību aktos, un izvirzīt vajadzīgo izmaiņu priekšlikumus. Tam arī jābūt pilnvarotam izstrādāt kopējas pamatnostādnes par patvēruma jomā spēkā esošo ES tiesību aktu kopuma procesuālo un materiālo aspektu skaidrojumu un piemērošanu, kā Komisija to ierosinājusi zaļajā grāmatā. |
| --- | --- |

3.9.1

EASO jāspēj skaidri noteikt patvēruma jomā īstenotās prakses atšķirības dažādās dalībvalstīs, kā arī atšķirības to tiesību aktos, un izvirzīt vajadzīgo izmaiņu priekšlikumus. Tam arī jābūt pilnvarotam izstrādāt kopējas pamatnostādnes par patvēruma jomā spēkā esošo ES tiesību aktu kopuma procesuālo un materiālo aspektu skaidrojumu un piemērošanu, kā Komisija to ierosinājusi zaļajā grāmatā.

| 3.9.2 | Minētais birojs varētu kļūt par svarīgu centru labas prakses apmaiņai un apmācības pasākumu izstrādei patvēruma jomā, jo īpaši robežapsardzes ierēdņiem. Tas varētu būt arī centrs jauno pasākumu, ko ES izstrādā patvēruma jomā, uzraudzībai un analīzei. Tā varētu būt vieta, no kuras veidot un vadīt kopējas ekspertu grupas patvēruma jomā. |
| --- | --- |

3.9.2

Minētais birojs varētu kļūt par svarīgu centru labas prakses apmaiņai un apmācības pasākumu izstrādei patvēruma jomā, jo īpaši robežapsardzes ierēdņiem. Tas varētu būt arī centrs jauno pasākumu, ko ES izstrādā patvēruma jomā, uzraudzībai un analīzei. Tā varētu būt vieta, no kuras veidot un vadīt kopējas ekspertu grupas patvēruma jomā.

| 3.9.3 | EASO vajadzēs strādāt tīklā, sadarboties ar Eurasil un uzturēt ciešas saites ar UNHCR un specializētām NVO. |
| --- | --- |

3.9.3

EASO vajadzēs strādāt tīklā, sadarboties ar Eurasil un uzturēt ciešas saites ar UNHCR un specializētām NVO.

| 3.9.4 | Eiropas Patvēruma atbalsta birojs darbu uzsāka relatīvi nesen. Birojam bez vilcināšanās vajadzētu sākt pilnā apmērā pildīt savus uzdevumus, it īpaši attiecībā uz tā funkciju meklēt ilgtspējīgus risinājumus un nodrošināt izmaksu sadalījumu starp dalībvalstīm, kā noteikts EASO regulā. Pildot EASO regulā notiktos pienākumus, EASO vienlaikus arī proaktīvi jārīkojas ES iekšējās solidaritātes jomā. |
| --- | --- |

3.9.4

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs darbu uzsāka relatīvi nesen. Birojam bez vilcināšanās vajadzētu sākt pilnā apmērā pildīt savus uzdevumus, it īpaši attiecībā uz tā funkciju meklēt ilgtspējīgus risinājumus un nodrošināt izmaksu sadalījumu starp dalībvalstīm, kā noteikts EASO regulā. Pildot EASO regulā notiktos pienākumus, EASO vienlaikus arī proaktīvi jārīkojas ES iekšējās solidaritātes jomā.

3.10   Cilvēku kontrabandas un organizētās noziedzības novēršana un apkarošana

| 3.10.1 | Nelegālā imigrācija pa jūras ceļu ir bīstama un apdraud cilvēku dzīvības. Tūkstošiem cilvēku ir gājuši bojā, šķērsojot Vidusjūru kuģošanai nepiemērotos peldlīdzekļos. Šos bīstamos braucienus organizē noziedzīgi grupējumi, kas simtiem cilvēku, tostarp sievietes un bērnus, bez piemērota aprīkojuma un apgādes (pat bez glābšanas -ierīcēm) saspiež laivās, kuras lielākoties nav derīgas kuģošanai pa jūru. Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas rezolūcijā (Nr. 1872 (2012)) “Vidusjūrā zaudētās dzīvības — kas par to ir atbildīgs?” detalizēti aprakstīta migrantu kontrabandistu loma bīstamo Vidusjūras šķērsošanas braucienu organizēšanā. Šis dokuments būtu jāņem vērā, lai izprastu stāvokļa nopietnību. |
| --- | --- |

3.10.1

Nelegālā imigrācija pa jūras ceļu ir bīstama un apdraud cilvēku dzīvības. Tūkstošiem cilvēku ir gājuši bojā, šķērsojot Vidusjūru kuģošanai nepiemērotos peldlīdzekļos. Šos bīstamos braucienus organizē noziedzīgi grupējumi, kas simtiem cilvēku, tostarp sievietes un bērnus, bez piemērota aprīkojuma un apgādes (pat bez glābšanas -ierīcēm) saspiež laivās, kuras lielākoties nav derīgas kuģošanai pa jūru. Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas rezolūcijā (Nr. 1872 (2012)) “Vidusjūrā zaudētās dzīvības — kas par to ir atbildīgs?” detalizēti aprakstīta migrantu kontrabandistu loma bīstamo Vidusjūras šķērsošanas braucienu organizēšanā. Šis dokuments būtu jāņem vērā, lai izprastu stāvokļa nopietnību.

| 3.10.2 | Dalībvalstīs notiekošajos kriminālprocesos un notiesājošos spriedumos cilvēku tirgotājiem un kontrabandistiem jāpiemēro visbargākais sods, tostarp mūža ieslodzījums. Cilvēku tirgotāju izmantotās personas vienmēr uzskatāmas par nevainīgiem upuriem. |
| --- | --- |

3.10.2

Dalībvalstīs notiekošajos kriminālprocesos un notiesājošos spriedumos cilvēku tirgotājiem un kontrabandistiem jāpiemēro visbargākais sods, tostarp mūža ieslodzījums. Cilvēku tirgotāju izmantotās personas vienmēr uzskatāmas par nevainīgiem upuriem.

| 3.10.3 | Cilvēku kontrabanda stimulē noziedzību, jo organizētās noziedzības tīkli, kas organizē braucienus, no katra pasažiera iekasē samaksu, bieži vien ar izspiešanu un izmantojot nehumānas metodes. EESK uzsver, ka ES jāsadarbojas ar izceļošanas un tranzīta valstīm, lai likvidētu iesaistītos noziedzīgos tīklus. EESK uzsver arī, ka ES ir jārīkojas iespējami visiedarbīgākajā veidā, lai apturētu cilvēku kontrabandistu darbību, kas apdraud dzīvības. |
| --- | --- |

3.10.3

Cilvēku kontrabanda stimulē noziedzību, jo organizētās noziedzības tīkli, kas organizē braucienus, no katra pasažiera iekasē samaksu, bieži vien ar izspiešanu un izmantojot nehumānas metodes. EESK uzsver, ka ES jāsadarbojas ar izceļošanas un tranzīta valstīm, lai likvidētu iesaistītos noziedzīgos tīklus. EESK uzsver arī, ka ES ir jārīkojas iespējami visiedarbīgākajā veidā, lai apturētu cilvēku kontrabandistu darbību, kas apdraud dzīvības.

| 3.10.4 | ES ir jāapsver iespēja slēgt nolīgumus ar trešām valstīm par imigrantu izmitināšanas centru radīšanu un nodrošināt finansējumu to izveidei un darbībai. Šajās valstīs izveidotie centri identificēšanas un aprūpes nolūkā varētu darboties kopā ar citiem uzņemšanas centriem. Šo centru darbība būtu jāuzrauga Starptautiskajai Migrācijas organizācijai (IOM), UNHCR, Pamattiesību aģentūrai un specializētajām NVO. |
| --- | --- |

3.10.4

ES ir jāapsver iespēja slēgt nolīgumus ar trešām valstīm par imigrantu izmitināšanas centru radīšanu un nodrošināt finansējumu to izveidei un darbībai. Šajās valstīs izveidotie centri identificēšanas un aprūpes nolūkā varētu darboties kopā ar citiem uzņemšanas centriem. Šo centru darbība būtu jāuzrauga Starptautiskajai Migrācijas organizācijai (IOM), UNHCR, Pamattiesību aģentūrai un specializētajām NVO.

| 3.10.5 | Turklāt Eiropas Savienībai ir jāiesaistās informēšanas iniciatīvās, ar kurām potenciālos nelegālos imigrantus attur no nelegālas ieceļošanas ES, it īpaši, vēršot viņu uzmanību uz nelegālās imigrācijas riskiem un grūtībām. Potenciālie nelegālie imigranti jāinformē arī par milzīgajām grūtībām, ar kurām viņi saskarsies darba meklējumos Eiropā, ierodoties bez dokumentiem. |
| --- | --- |

3.10.5

Turklāt Eiropas Savienībai ir jāiesaistās informēšanas iniciatīvās, ar kurām potenciālos nelegālos imigrantus attur no nelegālas ieceļošanas ES, it īpaši, vēršot viņu uzmanību uz nelegālās imigrācijas riskiem un grūtībām. Potenciālie nelegālie imigranti jāinformē arī par milzīgajām grūtībām, ar kurām viņi saskarsies darba meklējumos Eiropā, ierodoties bez dokumentiem.

| 3.10.6 | Organizācijām, kas izceļošanas valstīs veic pasākumus sabiedrības informēšanai par minētajiem jautājumiem, lai atturētu potenciālos nelegālos migrantus no bīstamiem braucieniem, būtu jāsaņem morāls un finansiāls atbalsts. |
| --- | --- |

3.10.6

Organizācijām, kas izceļošanas valstīs veic pasākumus sabiedrības informēšanai par minētajiem jautājumiem, lai atturētu potenciālos nelegālos migrantus no bīstamiem braucieniem, būtu jāsaņem morāls un finansiāls atbalsts.

| 3.10.7 | EESK aicina arī pievērsties šīs problēmas dziļākajiem cēloņiem, kas ir saistīti ar dzīves līmeni izceļošanas valstīs. Šajā nolūkā būtu jāuzsāk īpašas programmas. Temats kopumā būtu jāiekļauj arī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferencē. |
| --- | --- |

3.10.7

EESK aicina arī pievērsties šīs problēmas dziļākajiem cēloņiem, kas ir saistīti ar dzīves līmeni izceļošanas valstīs. Šajā nolūkā būtu jāuzsāk īpašas programmas. Temats kopumā būtu jāiekļauj arī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferencē.

3.11   Finansējums

| 3.11.1 | Lai novērstu un ierobežotu nelegālo imigrantu plūsmas, ir vajadzīgs finansējums. Plānojot aizturēšanas centrus, ir jānodrošina nelegālo imigrantu izmitināšana atsevišķi no bēgļiem, kas meklē patvērumu. 15 dienu laikā atsevišķa izmitināšana jānodrošina arī nepilngadīgajiem, kā arī neaizsargātām personām. Saskaņā ar Frontex iesniegtu, Itālijā veiktu pētījumu, izmaksas par vienu nelegālo imigrantu vidēji ir 48 euro dienā. Ja šo skaitli pareizina ar 100 000 jeb imigrantu skaitu gadā (saskaņā ar Frontex
   (10) datiem) un ar 365 dienām, kopējās izmaksas ir vairāk nekā 1,752 miljardi euro katru aizvadīto gadu. |
| --- | --- |

3.11.1

Lai novērstu un ierobežotu nelegālo imigrantu plūsmas, ir vajadzīgs finansējums. Plānojot aizturēšanas centrus, ir jānodrošina nelegālo imigrantu izmitināšana atsevišķi no bēgļiem, kas meklē patvērumu. 15 dienu laikā atsevišķa izmitināšana jānodrošina arī nepilngadīgajiem, kā arī neaizsargātām personām. Saskaņā ar Frontex iesniegtu, Itālijā veiktu pētījumu, izmaksas par vienu nelegālo imigrantu vidēji ir 48 euro dienā. Ja šo skaitli pareizina ar 100 000 jeb imigrantu skaitu gadā (saskaņā ar Frontex
   (10) datiem) un ar 365 dienām, kopējās izmaksas ir vairāk nekā 1,752 miljardi euro katru aizvadīto gadu.

| 3.11.2 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas centienus vienkāršot finanšu instrumentus, izveidojot divus fondus — Patvēruma un migrācijas fondu (11) un Iekšējās drošības fondu (12) —, kurus papildina horizontāla regula, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par plānošanu, informāciju, finanšu pārvaldību, kontroli un novērtēšanu (13). EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu finanšu resursu sadalē dalībvalstīm noteikt pamatsummu un vēl vienu mainīgu vai elastīgu summu. Attiecībā uz elastīgo summu EESK uzskata par svarīgu, lai katra dalībvalsts izstrādātu savu gada programmu, ņemot vērā ES prioritātes un paredzot sadarbību ar citām dalībvalstīm. Komiteja atbalsta, ka no 2014. gada Imigrācijas un patvēruma fondam būs lielāki resursi un lielāks elastīgums ārkārtas apstākļos. |
| --- | --- |

3.11.2

EESK atzinīgi vērtē Komisijas centienus vienkāršot finanšu instrumentus, izveidojot divus fondus — Patvēruma un migrācijas fondu (11) un Iekšējās drošības fondu (12) —, kurus papildina horizontāla regula, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par plānošanu, informāciju, finanšu pārvaldību, kontroli un novērtēšanu (13). EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu finanšu resursu sadalē dalībvalstīm noteikt pamatsummu un vēl vienu mainīgu vai elastīgu summu. Attiecībā uz elastīgo summu EESK uzskata par svarīgu, lai katra dalībvalsts izstrādātu savu gada programmu, ņemot vērā ES prioritātes un paredzot sadarbību ar citām dalībvalstīm. Komiteja atbalsta, ka no 2014. gada Imigrācijas un patvēruma fondam būs lielāki resursi un lielāks elastīgums ārkārtas apstākļos.

| 3.11.3 | Plānotās izmaiņas palīdzēs pārvarēt pašreizējās problēmas, jo ES migrācijas plūsmu pārvaldības un izmitināšanas centru programmas plānotas vienam gadam. Tas attiecas arī uz finansējumu un pasākumiem. Tomēr, pamatojoties uz vienu gadu ilgu laikposmu, ir gandrīz neiespējami pabeigt uzņemšanas un uzturēšanās telpu sagatavošanu. Tāpēc šādas programmas būtu jāorganizē elastīgāk. |
| --- | --- |

3.11.3

Plānotās izmaiņas palīdzēs pārvarēt pašreizējās problēmas, jo ES migrācijas plūsmu pārvaldības un izmitināšanas centru programmas plānotas vienam gadam. Tas attiecas arī uz finansējumu un pasākumiem. Tomēr, pamatojoties uz vienu gadu ilgu laikposmu, ir gandrīz neiespējami pabeigt uzņemšanas un uzturēšanās telpu sagatavošanu. Tāpēc šādas programmas būtu jāorganizē elastīgāk.

| 3.11.4 | Trešām valstīm, kas izvietotas migrācijas maršrutā, sākot ar izceļošanas valsti, būtu jāsaņem finansējums uzņemšanas un izmitināšanas centru izveidei.
  Ņemot vērā iepriekš minēto aprēķina piemēru, ES budžetā būtu jāiezīmē finansējums uzraudzības un preventīvu pasākumu pastiprināšanai (patruļkuģi, krasta apsardzes stacijas, helikopteri) un jānodrošina pienācīgs gada budžets Frontex un EASO, lai tie varētu pilnībā pildīt savas funkcijas. Jānodrošina finansējums, lai ieceļošanas valstīs efektīvi apkarotu iesaistītos noziedzīgos tīklus, vienlaikus nodrošinot piemērotus apstākļus ieceļojošajiem migrantiem. |
| --- | --- |

3.11.4

Trešām valstīm, kas izvietotas migrācijas maršrutā, sākot ar izceļošanas valsti, būtu jāsaņem finansējums uzņemšanas un izmitināšanas centru izveidei.

Ņemot vērā iepriekš minēto aprēķina piemēru, ES budžetā būtu jāiezīmē finansējums uzraudzības un preventīvu pasākumu pastiprināšanai (patruļkuģi, krasta apsardzes stacijas, helikopteri) un jānodrošina pienācīgs gada budžets Frontex un EASO, lai tie varētu pilnībā pildīt savas funkcijas. Jānodrošina finansējums, lai ieceļošanas valstīs efektīvi apkarotu iesaistītos noziedzīgos tīklus, vienlaikus nodrošinot piemērotus apstākļus ieceļojošajiem migrantiem.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2011) 248, Pariza Castaños kgs,

1

Pariza Castaños

COM(2011) 743, Pariza Castaños kgs, King kdze,

Pariza Castaños

King

COM(2011) 750, 751, 752, 753, Pariza Castaños kgs,

Pariza Castaños

COM(2008) 359, Pariza Castaños kgs, Bontea kdze.

Pariza Castaños

Bontea

(2)  Direktīva 2008/115/EK:

2

(3)  Piemēram, Direktīvas 12. panta 1. un 2. punkts, 13. panta 1.,2.,3. un 4. punkts, 14. panta 1. un 2. punkts.

3

(4)  Sk. EESK 2008. gada 12. marta atzinumu par tematu “Zaļā grāmata par topošo kopējo Eiropas patvēruma politiku” (ziņotāja — Le Nouail-Marlière kdze), OV C 204, 9.8.2008., 77.–84. lpp.

4

Le Nouail-Marlière

(5)  Sk. šādus EESK atzinumus:

5

| — | 2002. gada 25. aprīļa atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par kopēju politiku nelegālās imigrācijas jomā”; ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 221, 17.9.2002.); |
| --- | --- |

—

2002. gada 25. aprīļa atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par kopēju politiku nelegālās imigrācijas jomā”; ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 221, 17.9.2002.);

Pariza Castaños

| — | 2004. gada 29. janvāra atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas aģentūru operatīvai sadarbībai uz ārējām robežām”; galvenais ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 108, 30.4.2004.); |
| --- | --- |

—

2004. gada 29. janvāra atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas aģentūru operatīvai sadarbībai uz ārējām robežām”; galvenais ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 108, 30.4.2004.);

Pariza Castaños

| — | 2004. gada 27. oktobra atzinums par priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar ko groza Lēmumu Nr. 2002/463/EC par rīcības programmu administratīvai sadarbībai ārējo robežu, vīzu, patvēruma un imigrācijas jomā (ARGO programma)”; ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 120, 20.5.2005.); |
| --- | --- |

—

2004. gada 27. oktobra atzinums par priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar ko groza Lēmumu Nr. 2002/463/EC par rīcības programmu administratīvai sadarbībai ārējo robežu, vīzu, patvēruma un imigrācijas jomā (ARGO programma)”; ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 120, 20.5.2005.);

Pariza Castaños

| — | 2008. gada 12. marta atzinumu par tematu “Zaļā grāmata par topošo kopējo Eiropas patvēruma politiku” (ziņotāja — Le Nouail- Marlière kdze), OV C 204, 09.08.2008. |
| --- | --- |

—

2008. gada 12. marta atzinumu par tematu “Zaļā grāmata par topošo kopējo Eiropas patvēruma politiku” (ziņotāja — Le Nouail- Marlière kdze), OV C 204, 09.08.2008.

Le Nouail- Marlière

(6)  Sk. EESK 2008. gada 12. marta atzinumu par tematu “Zaļā grāmata par topošo kopējo Eiropas patvēruma politiku” (ziņotāja — Le Nouail-Marlière kdze), OV C 204, 9.8.2008., 77.–84. lpp.

6

Le Nouail-Marlière

(7)  Sadarbībā ar Starptautisko Migrācijas organizāciju.

7

(8)  “Divdesmit pamatnostādnes piespiedu repatriācijai” CM(2005)40.

8

(9)  EUREMA ir ES izmēģinājuma projekts, kas paredzēts starptautiskās aizsardzību statusu saņēmušo personu pārvietošanai no Maltas. Šo projektu apstiprināja 2009. gada 18. un 19. jūnija Eiropadomes secinājumos (dok. 11225/2/09 CONCL 2).

9

EUREMA

(10)  Sk. tabulas turpmāk tekstā.

10

(11)  COM(2011) 751 final.

11

(12)  COM(2011) 750 final, COM(2011) 753 final.

12

(13)  COM(2011) 752 final.

13

---

Appendix

| YEAR | Irregular immigrants arrested for irregular entry and residence by police authorities and the coastguard | Deported | Refoulements
  (across the northern borders of our country) | Smugglers arrested by Police authorities and the coastguard |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 58 230 | 11 778 | 37 220 | 612 |
| 2003 | 51 031 | 14 993 | 31 067 | 525 |
| 2004 | 44 987 | 15 720 | 25 831 | 679 |
| 2005 | 66 351 | 21 238 | 40 284 | 799 |
| 2006 | 95 239 | 17 650 | 42 041 | 994 |
| 2007 | 112 364 | 17 077 | 51 114 | 1 421 |
| 2008 | 146 337 | 20 555 | 48 252 | 2 211 |
| 2009 | 126 145 | 20 342 | 43 977 | 1 716 |
| 2010 | 132 524 | 17 340 | 35 127 | 1 150 |
| 2011 | 99 368 | 11 357 | 5 922 | 848 |
| 2012 | 76 878 | 17 358 | 4 759 | 726 |
| 4 MONTHS 2013 | 11 874 | 6 370 | 1 858 | 248 |
| Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics |

YEAR

Irregular immigrants arrested for irregular entry and residence by police authorities and the coastguard

Deported

Refoulements

(across the northern borders of our country)

Smugglers arrested by Police authorities and the coastguard

2002

58 230

11 778

37 220

612

2003

51 031

14 993

31 067

525

2004

44 987

15 720

25 831

679

2005

66 351

21 238

40 284

799

2006

95 239

17 650

42 041

994

2007

112 364

17 077

51 114

1 421

2008

146 337

20 555

48 252

2 211

2009

126 145

20 342

43 977

1 716

2010

132 524

17 340

35 127

1 150

2011

99 368

11 357

5 922

848

2012

76 878

17 358

4 759

726

4 MONTHS 2013

11 874

6 370

1 858

248

Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics

IMMIGRANTS ARRESTED

| 2011
  Main Nationalities | 2012
  Main Nationalities |
| --- | --- |
| 1. | Afghanistan | 28 528 | 1. | Afghanistan | 16 584 |
| 2. | Pakistan | 19 975 | 2. | Pakistan | 11 136 |
| 3. | Albania | 11 733 | 3. | Albania | 10 602 |
| 4. | Bangladesh | 5 416 | 4. | Syria | 7 927 |
| 5. | Algeria | 5 398 | 5. | Bangladesh | 7 863 |
| 6. | Morocco | 3 405 | 6. | Algeria | 4 606 |
| 7. | Iraq | 2 863 | 7. | Iraq | 2 212 |
| 8. | Somalia | 2 238 | 8. | Morocco | 2 207 |
| 9. | Palestine | 2 065 | 9. | Somalia | 1 765 |
| 10. | Congo | 1 855 | 10. | Palestine | 1 718 |
| Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics |

2011

Main Nationalities

2012

Main Nationalities

1.

Afghanistan

28 528

1.

Afghanistan

16 584

2.

Pakistan

19 975

2.

Pakistan

11 136

3.

Albania

11 733

3.

Albania

10 602

4.

Bangladesh

5 416

4.

Syria

7 927

5.

Algeria

5 398

5.

Bangladesh

7 863

6.

Morocco

3 405

6.

Algeria

4 606

7.

Iraq

2 863

7.

Iraq

2 212

8.

Somalia

2 238

8.

Morocco

2 207

9.

Palestine

2 065

9.

Somalia

1 765

10.

Congo

1 855

10.

Palestine

1 718

Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics

DETENTION CENTRES' CAPACITY IN RELATION TO THE NUMBER OF DETAINED IMMIGRANTS

| PRE-REMOVAL CENTRES | CAPACITY | DETAINED IMMIGRANTS | COMPLETENESS PERCENTAGE |
| --- | --- | --- | --- |
| AMIGDALEZA | 2 000 | 1 787 | 89 % |
| KOMOTINI | 540 | 422 | 78 % |
| XANTHI | 480 | 428 | 89 % |
| DRAMA (PARANESTI) | 557 | 296 | 53 % |
| KORINTHOS | 374 | 1 016 | 99 % |
| DETENTION CENTRES | CAPACITY | DETAINED IMMIGRANTS | COMPLETENESS PERCENTAGE |
| ORESTIADA (FILAKIO) | 374 | 273 | 73 % |
| SAMOS | 285 | 100 | 35 % |
| HIOS | 108 | 95 | 88 % |
| TOTAL DETAINED | 5 368 | 4 417 | 82 % |
| Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics |

PRE-REMOVAL CENTRES

CAPACITY

DETAINED IMMIGRANTS

COMPLETENESS PERCENTAGE

AMIGDALEZA

2 000

1 787

89 %

KOMOTINI

540

422

78 %

XANTHI

480

428

89 %

DRAMA (PARANESTI)

557

296

53 %

KORINTHOS

374

1 016

99 %

DETENTION CENTRES

CAPACITY

DETAINED IMMIGRANTS

COMPLETENESS PERCENTAGE

ORESTIADA (FILAKIO)

374

273

73 %

SAMOS

285

100

35 %

HIOS

108

95

88 %

TOTAL DETAINED

5 368

4 417

82 %

Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics

HELLENIC READMISSION REQUESTS TO TURKEY

| YEAR | READMISSION REQUESTS | NUMBER OF IRREGULAR IMMIGRANTS | ACCEPTED | DELIVERED |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 239 | 2 251 | 456 | 127 |
| 2007 | 491 | 7 728 | 1 452 | 423 |
| 2008 | 1 527 | 26 516 | 3 020 | 230 |
| 2009 | 879 | 16 123 | 974 | 283 |
| 2010 | 295 | 10 198 | 1 457 | 501 |
| 2011 | 276 | 18 758 | 1 552 | 730 |
| 2012 | 292 | 20 464 | 823 | 113 |
| 2013 | 44 | 795 | 84 | 8 |
| TOTAL | 5 706 | 122 796 | 12 332 | 3 805 |
| Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics |

YEAR

READMISSION REQUESTS

NUMBER OF IRREGULAR IMMIGRANTS

ACCEPTED

DELIVERED

2006

239

2 251

456

127

2007

491

7 728

1 452

423

2008

1 527

26 516

3 020

230

2009

879

16 123

974

283

2010

295

10 198

1 457

501

2011

276

18 758

1 552

730

2012

292

20 464

823

113

2013

44

795

84

8

TOTAL

5 706

122 796

12 332

3 805

Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics

Results of 2012 from FRONTEX:

| — | In total, during the joint maritime operations 258 suspected facilitators were apprehended. |
| --- | --- |

—

In total, during the joint maritime operations 258 suspected facilitators were apprehended.

| — | Across all the sea operations in 2012, there were 169 SAR cases and 5 757 migrants in distress were saved. |
| --- | --- |

—

Across all the sea operations in 2012, there were 169 SAR cases and 5 757 migrants in distress were saved.

| — | In addition, 382 suspected drug smugglers were apprehended. The amount of drugs seized was over 46 tonnes, worth EUR 72,6 million. The predominant part of this was hashish – almost 44 tonnes of drugs worth EUR 68 million. |
| --- | --- |

—

In addition, 382 suspected drug smugglers were apprehended. The amount of drugs seized was over 46 tonnes, worth EUR 72,6 million. The predominant part of this was hashish – almost 44 tonnes of drugs worth EUR 68 million.

| — | Beside this, 38 cases of smuggled cigarettes/tobacco were detected during sea operations. The 2,4 million packets of contraband cigarettes intercepted were worth EUR 5,6 million. |
| --- | --- |

—

Beside this, 38 cases of smuggled cigarettes/tobacco were detected during sea operations. The 2,4 million packets of contraband cigarettes intercepted were worth EUR 5,6 million.

ALL BELOW source: FRONTEX ANNUAL RISK ANALYSIS

Indicator 1A — Detections of illegal border-crossing between border-crossing points:

The number of third -country nationals detected by Member State authorities when illegally entering or attempting to enter the territory between border-crossing points (BCPs) at external borders only. Detections during hot pursuits at the immediate vicinity of the border are included. This indicator should not include EU or Schengen Associated Country (SAC) nationals.

Detections of illegal border-crossing between BCPs

| Routes | 2010 | 2011 | 2012 | Share of total | % change on prev. year |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eastern Mediterranean route (Greece, Bulgaria and Cyprus) | 55 688 | 57 025 | 37 224 | 51 | –35 |
| Land | 49 513 | 55 558 | 32 854 | | –41 |
| Afghanistan | 21 389 | 19 308 | 7 973 | | –59 |
| Syria | 495 | 1 216 | 6 216 | | 411 |
| Bangladesh | 1 496 | 3 541 | 4 598 | | 30 |
| Sea | 6 175 | 1 467 | 4 370 | | 198 |
| Afghanistan | 1 373 | 310 | 1 593 | | 414 |
| Syria | 139 | 76 | 906 | | 1 092 |
| Palestine | 1 500 | 128 | 408 | | 219 |
| Central Mediterranean route (Italy and Malta) | 1 662 | 59 002 | 10 379 | 14 | –82 |
| Somalia | 82 | 1 400 | 3 394 | | 142 |
| Tunisia | 650 | 27 964 | 2 244 | | –92 |
| Eritrea | 55 | 641 | 1 889 | | 195 |
| Western Mediterranean route | 5 003 | 8 448 | 6 397 | 8,8 | –24 |
| Sea | 3 436 | 5 103 | 3 558 | | –30 |
| Algeria | 1 242 | 1 037 | 1 048 | | 1,1 |
| Morocco | 300 | 775 | 364 | | –53 |
| Chad | 46 | 230 | 262 | | 14 |
| Land | 1 567 | 3 345 | 2 839 | | –15 |
| Not specified | 1 108 | 2 610 | 1 410 | | –46 |
| Algeria | 459 | 735 | 967 | | 32 |
| Morocco | 0 | 0 | 144 | | n.a. |
| Western Balkan route | 2 371 | 4 658 | 6 391 | 8,8 | 37 |
| Afghanistan | 469 | 983 | 1 665 | | 69 |
| Kosovo (1) | 372 | 498 | 942 | | 89 |
| Pakistan | 39 | 604 | 861 | | 43 |
| Circular route frora Albania to Greece | 35 297 | 5 269 | 5 502 | 7,6 | 4,4 |
| Albania | 32 451 | 5 022 | 5 398 | | 7,5 |
| fYROM | 49 | 23 | 36 | | 57 |
| Kosovo (1) | 21 | 37 | 34 | | –8,1 |
| Apulia and Calabria (Italy) | 2 788 | 5 259 | 4 772 | 6,6 | –9,3 |
| Afghanistan | 1 664 | 2 274 | 1 705 | | –25 |
| Pakistan | 52 | 992 | 1 156 | | 17 |
| Bangladesh | 12 | 209 | 497 | | 138 |
| Eastern borders route | 1 052 | 1 049 | 1 597 | 2,2 | 52 |
| Georgia | 144 | 209 | 328 | | 57 |
| Somalia | 48 | 120 | 263 | | 119 |
| Afghanistan | 132 | 105 | 200 | | 90 |
| Western African route | 196 | 340 | 174 | 0,2 | –49 |
| Morocco | 179 | 321 | 104 | | –68 |
| Gambia | 1 | 2 | 39 | | 1 850 |
| Senegal | 2 | 4 | 15 | | 275 |
| Other | 3 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Iran | 0 | 0 | 1 | | n.a |
| Russian Federation | 2 | 0 | 0 | | n.a |
| Somalia | 0 | 1 | 0 | | – 100 |
| Total | 104 060 | 141 051 | 72 437 | | –49 |

Routes

2010

2011

2012

Share of total

% change on prev. year

Eastern Mediterranean route (Greece, Bulgaria and Cyprus)

55 688

57 025

37 224

51

–35

Land

49 513

55 558

32 854

–41

Afghanistan

21 389

19 308

7 973

–59

Syria

495

1 216

6 216

411

Bangladesh

1 496

3 541

4 598

30

Sea

6 175

1 467

4 370

198

Afghanistan

1 373

310

1 593

414

Syria

139

76

906

1 092

Palestine

1 500

128

408

219

Central Mediterranean route (Italy and Malta)

1 662

59 002

10 379

14

–82

Somalia

82

1 400

3 394

142

Tunisia

650

27 964

2 244

–92

Eritrea

55

641

1 889

195

Western Mediterranean route

5 003

8 448

6 397

8,8

–24

Sea

3 436

5 103

3 558

–30

Algeria

1 242

1 037

1 048

1,1

Morocco

300

775

364

–53

Chad

46

230

262

14

Land

1 567

3 345

2 839

–15

Not specified

1 108

2 610

1 410

–46

Algeria

459

735

967

32

Morocco

0

0

144

n.a.

Western Balkan route

2 371

4 658

6 391

8,8

37

Afghanistan

469

983

1 665

69

Kosovo (1)

372

498

942

89

Pakistan

39

604

861

43

Circular route frora Albania to Greece

35 297

5 269

5 502

7,6

4,4

Albania

32 451

5 022

5 398

7,5

fYROM

49

23

36

57

Kosovo (1)

21

37

34

–8,1

Apulia and Calabria (Italy)

2 788

5 259

4 772

6,6

–9,3

Afghanistan

1 664

2 274

1 705

–25

Pakistan

52

992

1 156

17

Bangladesh

12

209

497

138

Eastern borders route

1 052

1 049

1 597

2,2

52

Georgia

144

209

328

57

Somalia

48

120

263

119

Afghanistan

132

105

200

90

Western African route

196

340

174

0,2

–49

Morocco

179

321

104

–68

Gambia

1

2

39

1 850

Senegal

2

4

15

275

Other

3

1

1

0

0

Iran

0

0

1

n.a

Russian Federation

2

0

0

n.a

Somalia

0

1

0

– 100

Total

104 060

141 051

72 437

–49

Illegal border-crossing between BCPs

Detections by border type and top ten nationalities at the external borders

| | 2009 | 2010 | 2012 | 2012 | Share of total | % change on prev. year |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| All Borders |
| Afghanistan | 14 539 | 25 918 | 22 994 | 13 169 | 18 | –43 |
| Syria | 613 | 861 | 1 616 | 7 903 | 11 | 389 |
| Albania | 38 905 | 33 260 | 5 138 | 5 651 | 7,8 | 10 |
| Algeria | 4 487 | 8 763 | 6 157 | 5 479 | 7,6 | –11 |
| Bangladesh | 551 | 1 647 | 4 923 | 5 417 | 7,5 | 10 |
| Somalia | 9 115 | 4 619 | 3 011 | 5 038 | 7,0 | 67 |
| Pakistan | 1 592 | 3 878 | 15 375 | 4 877 | 6,7 | –68 |
| Tunisia | 1 701 | 1 498 | 28 829 | 2 717 | 3,8 | –91 |
| Eritrea | 2 228 | 1 439 | 1 572 | 2 604 | 3,6 | 66 |
| Morocco | 1 710 | 1 959 | 3 780 | 2 122 | 2,9 | –44 |
| Others | 29 158 | 20 218 | 47 656 | 17 460 | 24 | –63 |
| Total all borders | 104 599 | 104 060 | 141 051 | 72 437 | | –49 |
| Land Border |
| Afghanistan | 2 410 | 22 844 | 20 396 | 9 838 | 20 | –52 |
| Syria | 389 | 530 | 1 254 | 6 416 | 13 | 412 |
| Albania | 38 088 | 32 592 | 5 076 | 5 460 | 11 | 7,6 |
| Bangladesh | 305 | 1 506 | 3 575 | 4 751 | 9,7 | 33 |
| Algeria | 676 | 6 961 | 4 671 | 4 081 | 8,3 | –13 |
| Pakistan | 1 328 | 3 675 | 13 781 | 3 344 | 6,8 | –76 |
| Not specified | 565 | 1 304 | 2 747 | 1 817 | 3,7 | –34 |
| Somalia | 259 | 4 102 | 1 498 | 1 558 | 3,2 | 4,0 |
| Morocco | 737 | 1 319 | 2 236 | 1 422 | 2,9 | –36 |
| Palestine | 2 791 | 2 661 | 652 | 1 195 | 2,4 | 83 |
| Others | 9 892 | 12 306 | 13 993 | 9 301 | 19 | –34 |
| Total land borders | 57 440 | 89 800 | 69 879 | 49 183 | | –30 |
| Sea Border |
| Somalia | 8 856 | 517 | 1 513 | 3 480 | 15 | 130 |
| Afghanistan | 12 129 | 3 074 | 2 598 | 3 331 | 14 | 28 |
| Tunisia | 1 643 | 711 | 28 013 | 2 283 | 9,8 | –92 |
| Eritrea | 2 195 | 507 | 680 | 1 942 | 8,4 | 186 |
| Pakistan | 264 | 203 | 1 594 | 1 533 | 6,6 | –3,8 |
| Syria | 224 | 331 | 362 | 1 487 | 6,4 | 311 |
| Algeria | 3 811 | 1 802 | 1 486 | 1 398 | 6,0 | –5,9 |
| Egypt | 545 | 713 | 1 948 | 1 283 | 5,5 | –34 |
| Morocco | 973 | 640 | 1 544 | 700 | 3,0 | –55 |
| Bangladesh | 246 | 141 | 1 348 | 666 | 2,9 | –51 |
| Others | 16 273 | 5 621 | 30 086 | 5 151 | 22 | –83 |
| Total sea borders | 47 159 | 14 260 | 71 172 | 23 254 | 100 | –67 |

2009

2010

2012

2012

Share of total

% change on prev. year

All Borders

Afghanistan

14 539

25 918

22 994

13 169

18

–43

Syria

613

861

1 616

7 903

11

389

Albania

38 905

33 260

5 138

5 651

7,8

10

Algeria

4 487

8 763

6 157

5 479

7,6

–11

Bangladesh

551

1 647

4 923

5 417

7,5

10

Somalia

9 115

4 619

3 011

5 038

7,0

67

Pakistan

1 592

3 878

15 375

4 877

6,7

–68

Tunisia

1 701

1 498

28 829

2 717

3,8

–91

Eritrea

2 228

1 439

1 572

2 604

3,6

66

Morocco

1 710

1 959

3 780

2 122

2,9

–44

Others

29 158

20 218

47 656

17 460

24

–63

Total all borders

104 599

104 060

141 051

72 437

–49

Land Border

Afghanistan

2 410

22 844

20 396

9 838

20

–52

Syria

389

530

1 254

6 416

13

412

Albania

38 088

32 592

5 076

5 460

11

7,6

Bangladesh

305

1 506

3 575

4 751

9,7

33

Algeria

676

6 961

4 671

4 081

8,3

–13

Pakistan

1 328

3 675

13 781

3 344

6,8

–76

Not specified

565

1 304

2 747

1 817

3,7

–34

Somalia

259

4 102

1 498

1 558

3,2

4,0

Morocco

737

1 319

2 236

1 422

2,9

–36

Palestine

2 791

2 661

652

1 195

2,4

83

Others

9 892

12 306

13 993

9 301

19

–34

Total land borders

57 440

89 800

69 879

49 183

–30

Sea Border

Somalia

8 856

517

1 513

3 480

15

130

Afghanistan

12 129

3 074

2 598

3 331

14

28

Tunisia

1 643

711

28 013

2 283

9,8

–92

Eritrea

2 195

507

680

1 942

8,4

186

Pakistan

264

203

1 594

1 533

6,6

–3,8

Syria

224

331

362

1 487

6,4

311

Algeria

3 811

1 802

1 486

1 398

6,0

–5,9

Egypt

545

713

1 948

1 283

5,5

–34

Morocco

973

640

1 544

700

3,0

–55

Bangladesh

246

141

1 348

666

2,9

–51

Others

16 273

5 621

30 086

5 151

22

–83

Total sea borders

47 159

14 260

71 172

23 254

100

–67

Indicator 1B — Detections of illegal border-crossing at border-crossing points:

The number of third-country nationals detected by Member State authorities when entering clandestinely or attempting to enter illegally (such as hiding in transport means or in another physical way to avoid border checks at BCPs) the territory at border-crossing points (BCPs) at external borders only, whether they result in a refusal of entry or not. This indicator should not include EU or Schengen Associated Country (SAC) nationals.

Clandestine entries at BCPs

Detections reported by Member State and top ten nationalities at the external borders

| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Share of total | % change on prev. year |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Border Type |
| Land | 137 | 168 | 159 | 486 | 81 | 208 |
| Sea | 159 | 74 | 123 | 115 | 19 | –6,5 |
| Top Ten Nationalities |
| Afghanistan | 18 | 8 | 58 | 190 | 31 | 228 |
| Algeria | 30 | 35 | 55 | 61 | 10 | 11 |
| Turkey | 73 | 93 | 24 | 41 | 6,8 | 71 |
| Syria | 2 | 3 | 6 | 36 | 6,0 | 500 |
| Albania | 3 | 7 | 9 | 35 | 5,8 | 289 |
| Morocco | 20 | 14 | 15 | 24 | 4,0 | 60 |
| Pakistan | 2 | 12 | 10 | 24 | 4,0 | 140 |
| Palestine | 14 | 4 | 17 | 24 | 4,0 | 41 |
| Serbia | 4 | 2 | 4 | 23 | 3,8 | 475 |
| Philippines | 0 | 8 | 1 | 17 | 2,8 | 1 600 |
| Others | 130 | 56 | 83 | 126 | 21 | 62 |
| Total | 296 | 242 | 282 | 601 | | 115 |

2009

2010

2011

2012

Share of total

% change on prev. year

Border Type

Land

137

168

159

486

81

208

Sea

159

74

123

115

19

–6,5

Top Ten Nationalities

Afghanistan

18

8

58

190

31

228

Algeria

30

35

55

61

10

11

Turkey

73

93

24

41

6,8

71

Syria

2

3

6

36

6,0

500

Albania

3

7

9

35

5,8

289

Morocco

20

14

15

24

4,0

60

Pakistan

2

12

10

24

4,0

140

Palestine

14

4

17

24

4,0

41

Serbia

4

2

4

23

3,8

475

Philippines

0

8

1

17

2,8

1 600

Others

130

56

83

126

21

62

Total

296

242

282

601

115

FRONTEX · ANNUAL RISK ANALYSIS 2013

Indicator 2 — Detections of facilitators:

The number of facilitators intercepted by Member State authorities who have intentionally assisted third-country nationals in the illegal entry to, or exit from, the territory across external borders. The indicator concerns detections of facilitators at the following locations: (1) at the external border (both at and between BCPs, for land air and sea) and (2) inside the territory and at internal borders between two Schengen Member States provided that the activities concerned the facilitation of third-country nationals for illegal entry or exit at external borders. This indicator should include third-country nationals as well as EU and/or Schengen Associated Country (SAC) nationals.

Facilitators

Detections reported by Member State, place of detection and top ten nationalities (2)

| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Share of total | % change on prev. year |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Border Type |
| Inland | 5 901 | 5 918 | 5 146 | 5 186 | 67 | 0,8 |
| Land | 1 160 | 1 171 | 625 | 887 | 11 | 42 |
| Land Intra EU | 618 | 616 | 365 | 498 | 6,5 | 36 |
| Sea | 997 | 503 | 324 | 471 | 6,1 | 45 |
| Air | 277 | 300 | 367 | 358 | 4,6 | –2,5 |
| Not specified | 218 | 121 | 130 | 320 | 4,1 | 146 |
| Top Ten Nationalities |
| Italy | 875 | 1 367 | 568 | 543 | 7,0 | –4,4 |
| Spain | 286 | 285 | 320 | 498 | 6,5 | 56 |
| Not specified | 322 | 261 | 255 | 479 | 6,2 | 88 |
| Morocco | 475 | 413 | 390 | 461 | 6,0 | 18 |
| Romania | 292 | 398 | 268 | 364 | 4,7 | 36 |
| France | 230 | 365 | 404 | 352 | 4,6 | –13 |
| China | 731 | 554 | 375 | 316 | 4,1 | –16 |
| Pakistan | 245 | 245 | 237 | 286 | 3,7 | 21 |
| Albania | 670 | 430 | 221 | 243 | 3,1 | 10 |
| Turkey | 405 | 305 | 204 | 238 | 3,1 | 17 |
| Others | 4 640 | 4 006 | 3 715 | 3 940 | 51 | 6,1 |
| Total | 9 171 | 8 629 | 6 957 | 7 720 | | 11 |

2009

2010

2011

2012

Share of total

% change on prev. year

Border Type

Inland

5 901

5 918

5 146

5 186

67

0,8

Land

1 160

1 171

625

887

11

42

Land Intra EU

618

616

365

498

6,5

36

Sea

997

503

324

471

6,1

45

Air

277

300

367

358

4,6

–2,5

Not specified

218

121

130

320

4,1

146

Top Ten Nationalities

Italy

875

1 367

568

543

7,0

–4,4

Spain

286

285

320

498

6,5

56

Not specified

322

261

255

479

6,2

88

Morocco

475

413

390

461

6,0

18

Romania

292

398

268

364

4,7

36

France

230

365

404

352

4,6

–13

China

731

554

375

316

4,1

–16

Pakistan

245

245

237

286

3,7

21

Albania

670

430

221

243

3,1

10

Turkey

405

305

204

238

3,1

17

Others

4 640

4 006

3 715

3 940

51

6,1

Total

9 171

8 629

6 957

7 720

11

Indicator 3 — Detections of illegal stay:

The number of third-country nationals detected by Member State authorities while not fulfilling, or no longer fulfilling, the conditions for stay or residence in the Member State during the reference month, irrespective of whether they were detected inland or while trying to exit the territory. The category should include third-country nationals who are not in the possession of a valid visa, residence permit, travel document, etc or in breach of a decision to leave the country. It also includes third-country nationals who initially entered legally but then overstayed their permission to stay. This indicator should not include EU or Schengen Associated Country (SAC) nationals.

Illegal stay

Detections reported by Member State, place of detection and top ten nationalities

| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Share of total | % change on prev. year |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Place of Detection |
| Inland | 340 180 | 295 274 | 283 308 | 278 438 | 81 | –1,7 |
| Air | 28 624 | 29 322 | 33 126 | 35 410 | 10 | 6,9 |
| Land | 6 351 | 7 011 | 17 640 | 19 883 | 5,8 | 13 |
| Land Intra EU | 17 594 | 12 996 | 9 230 | 5 832 | 1,7 | –37 |
| Sea | 19 156 | 7 232 | 6 593 | 4 585 | 1,3 | –30 |
| Between BCPs | 198 | 1 233 | 1 049 | 724 | 0,2 | –31 |
| Not specified | 22 | 9 | 2 | 56 | | 2 700 |
| Top Ten Nationalities |
| Afghanistan | 38 637 | 21 104 | 25 296 | 24 395 | 7,1 | –3,6 |
| Morocco | 25 816 | 22 183 | 21 887 | 21 268 | 6,2 | –2,8 |
| Pakistan | 9 058 | 10 508 | 12 621 | 18 334 | 5,3 | 45 |
| Algeria | 12 286 | 14 261 | 15 398 | 15 776 | 4,6 | 2,5 |
| Tunisia | 10 569 | 8 350 | 22 864 | 15 211 | 4,4 | –33 |
| Albania | 28 810 | 20 862 | 10 207 | 13 264 | 3,8 | 30 |
| Ukraine | 10 021 | 8 835 | 12 847 | 13 081 | 3,8 | 1,8 |
| Syria | 3 838 | 3 160 | 3 746 | 11 967 | 3,5 | 219 |
| Serbia | 7 028 | 12 477 | 10 397 | 11 503 | 3,3 | 11 |
| Russian Federation | 9 526 | 9 471 | 10 314 | 11 486 | 3,3 | 11 |
| Others | 256 536 | 221 866 | 205 371 | 188 643 | 55 | –8,1 |
| Total | 412 125 | 353 077 | 350 948 | 344 928 | | –1,7 |

2009

2010

2011

2012

Share of total

% change on prev. year

Place of Detection

Inland

340 180

295 274

283 308

278 438

81

–1,7

Air

28 624

29 322

33 126

35 410

10

6,9

Land

6 351

7 011

17 640

19 883

5,8

13

Land Intra EU

17 594

12 996

9 230

5 832

1,7

–37

Sea

19 156

7 232

6 593

4 585

1,3

–30

Between BCPs

198

1 233

1 049

724

0,2

–31

Not specified

22

9

2

56

2 700

Top Ten Nationalities

Afghanistan

38 637

21 104

25 296

24 395

7,1

–3,6

Morocco

25 816

22 183

21 887

21 268

6,2

–2,8

Pakistan

9 058

10 508

12 621

18 334

5,3

45

Algeria

12 286

14 261

15 398

15 776

4,6

2,5

Tunisia

10 569

8 350

22 864

15 211

4,4

–33

Albania

28 810

20 862

10 207

13 264

3,8

30

Ukraine

10 021

8 835

12 847

13 081

3,8

1,8

Syria

3 838

3 160

3 746

11 967

3,5

219

Serbia

7 028

12 477

10 397

11 503

3,3

11

Russian Federation

9 526

9 471

10 314

11 486

3,3

11

Others

256 536

221 866

205 371

188 643

55

–8,1

Total

412 125

353 077

350 948

344 928

–1,7

---

(1)  This designation is without prejudice to positions on status, and is in line with UNSCR1244 and the ICJ Opinion on the Kosovo declaration of independence.

(2)

| ® | Italy does not distinguish between facilitators of illegal border-crossing and facilitators of illegal stay. |
| --- | --- |

®

Italy does not distinguish between facilitators of illegal border-crossing and facilitators of illegal stay.

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/47 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/47

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Svarīgāko ES importa preču nodrošināšana ar pašreizējo ES tirdzniecības politiku un citām saistītajām politikas jomām”

2014/C 67/08

Ziņotājs:
  Jonathan PEEL

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. janvārī, nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Svarīgāko ES importa preču nodrošināšana ar pašreizējo ES tirdzniecības politiku un citām saistītajām politikas jomām”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma trešdiena, 2013. gada 25. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar 105 balsīm par, 1 balsi pret un 1 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Mūsu kopējā dzīves līmeņa un dzīves kvalitātes saglabāšana, vai vismaz ES konkurētspēja, ir atkarīga no drošas un regulāras galveno, svarīgāko importa preču piegādes. “Nav daudz tādu valstu, kuras pašas-var nodrošināt sev izejvielas, jo lielai daļai no tām ir nepieciešams ievērojams ievestu izejvielu daudzums,” teikts Tirdzniecības ģenerāldirektorāta Otrajā darbības pārskatā (1), kur secināts arī, ka “visu valstu ekonomikas savstarpējā atkarība ir reāla un neizbēgama.” Piekļuve šiem materiāliem par pieņemamām cenām ir būtisks priekšnoteikums ilgtspējīgai ES ekonomikas un mūsdienu sabiedrības funkcionēšanai kopumā. |
| --- | --- |

1.1

Mūsu kopējā dzīves līmeņa un dzīves kvalitātes saglabāšana, vai vismaz ES konkurētspēja, ir atkarīga no drošas un regulāras galveno, svarīgāko importa preču piegādes. “Nav daudz tādu valstu, kuras pašas-var nodrošināt sev izejvielas, jo lielai daļai no tām ir nepieciešams ievērojams ievestu izejvielu daudzums,” teikts Tirdzniecības ģenerāldirektorāta Otrajā darbības pārskatā (1), kur secināts arī, ka “visu valstu ekonomikas savstarpējā atkarība ir reāla un neizbēgama.” Piekļuve šiem materiāliem par pieņemamām cenām ir būtisks priekšnoteikums ilgtspējīgai ES ekonomikas un mūsdienu sabiedrības funkcionēšanai kopumā.

| 1.1.1 | Šo galveno pasaules dabas resursu, proti, lauksaimniecības zemes/pārtikas, ūdens, enerģijas un atsevišķu metālu, kā arī galveno izrakteņu, krājumi ir ierobežoti un var arvien vairāk sarukt, tomēr pieprasījums pēc tiem ir lielāks un pieaug straujāk nekā jebkad iepriekš. Situāciju vēl vairāk pasliktina neatbilstoša reakcija uz klimata pārmaiņām. ES klimats ir salīdzinoši labvēlīgs, mērens un ļauj iegūt pārtiku un ūdeni, turklāt tas ir piemērots lauksaimniecībai, tomēr ES nespēj sev-nodrošināt enerģiju un daudzus svarīgus stratēģiskus metālus un izrakteņus. |
| --- | --- |

1.1.1

Šo galveno pasaules dabas resursu, proti, lauksaimniecības zemes/pārtikas, ūdens, enerģijas un atsevišķu metālu, kā arī galveno izrakteņu, krājumi ir ierobežoti un var arvien vairāk sarukt, tomēr pieprasījums pēc tiem ir lielāks un pieaug straujāk nekā jebkad iepriekš. Situāciju vēl vairāk pasliktina neatbilstoša reakcija uz klimata pārmaiņām. ES klimats ir salīdzinoši labvēlīgs, mērens un ļauj iegūt pārtiku un ūdeni, turklāt tas ir piemērots lauksaimniecībai, tomēr ES nespēj sev-nodrošināt enerģiju un daudzus svarīgus stratēģiskus metālus un izrakteņus.

| 1.2 | Tāpēc ES ir vairāk jāpievēršas maksimālai resursu racionalizēšanai, efektivitātei, inovācijai un aizstāšanai, sevišķi gādājot par enerģijas un galveno stratēģisko metālu, izrakteņu un citu dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu, atkārtotu izmantošanu un otrreizēju pārstrādi. Īpaši gandarīta Komiteja ir par to, ka šiem aspektiem pastiprināta uzmanība pievērsta Eiropas inovācijas partnerībā (EIP) un ka Komisija nesen ir pārskatījusi savu “izejvielu iniciatīvu” (RMI) (2). Pilnībā un aktīvi ir jāiesaistās arī pilsoniskajai sabiedrībai — jo vairāk tāpēc, ka ieinteresētajām personām un patērētājiem ir vissvarīgākā un visatbildīgākā loma tajos procesos, kas nodrošina maksimālu atkārtotās izmantošanas un pārstrādes līmeni, kā arī pēc iespējas mazāk atkritumu. |
| --- | --- |

1.2

Tāpēc ES ir vairāk jāpievēršas maksimālai resursu racionalizēšanai, efektivitātei, inovācijai un aizstāšanai, sevišķi gādājot par enerģijas un galveno stratēģisko metālu, izrakteņu un citu dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu, atkārtotu izmantošanu un otrreizēju pārstrādi. Īpaši gandarīta Komiteja ir par to, ka šiem aspektiem pastiprināta uzmanība pievērsta Eiropas inovācijas partnerībā (EIP) un ka Komisija nesen ir pārskatījusi savu “izejvielu iniciatīvu” (RMI) (2). Pilnībā un aktīvi ir jāiesaistās arī pilsoniskajai sabiedrībai — jo vairāk tāpēc, ka ieinteresētajām personām un patērētājiem ir vissvarīgākā un visatbildīgākā loma tajos procesos, kas nodrošina maksimālu atkārtotās izmantošanas un pārstrādes līmeni, kā arī pēc iespējas mazāk atkritumu.

| 1.3 | Tomēr šī atzinuma mērķis ir aplūkot jautājumu par svarīgāko importa preču nodrošināšanu ar tirdzniecības politiku un citām saistītajām politikas jomām. |
| --- | --- |

1.3

Tomēr šī atzinuma mērķis ir aplūkot jautājumu par svarīgāko importa preču nodrošināšanu ar tirdzniecības politiku un citām saistītajām politikas jomām.

| 1.4 | ES pieeja ilgtspējīgai tirdzniecībai ir progresīvāka nekā jebkuram no tās lielākajiem konkurentiem, tomēr ilgtspējai ir jābūt katras tādas ES stratēģijas pamatā, kas paredzēta svarīgāko importa preču iegūšanai. Tāpat šādai stratēģijai pilnīgi jāsaskan ar ES Attīstības programmu, īpaši attiecībā uz ĀKK valstīm, vismazāk attīstītajām valstīm, GSP un GSP+ attīstību, kā arī sarunām par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN), kā to pilnībā atzīst Komisija. |
| --- | --- |

1.4

ES pieeja ilgtspējīgai tirdzniecībai ir progresīvāka nekā jebkuram no tās lielākajiem konkurentiem, tomēr ilgtspējai ir jābūt katras tādas ES stratēģijas pamatā, kas paredzēta svarīgāko importa preču iegūšanai. Tāpat šādai stratēģijai pilnīgi jāsaskan ar ES Attīstības programmu, īpaši attiecībā uz ĀKK valstīm, vismazāk attīstītajām valstīm, GSP un GSP+ attīstību, kā arī sarunām par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN), kā to pilnībā atzīst Komisija.

| 1.5 | Komiteja sistemātiski ir norādījusi, ka ir savstarpēji jāsaskaņo tādi faktori kā dabas resursu saglabāšana, cīņa pret nabadzību, ilgtspējīga ražošana un patēriņš. Ir jāievieš arī pilnīgas līdzdalības procesi, kuros iesaistītos pilsoniskā sabiedrība, jo gan tai, gan sociālajam dialogam ir būtiska nozīme labas pārvaldības nodrošināšanā un korupcijas apkarošanā. |
| --- | --- |

1.5

Komiteja sistemātiski ir norādījusi, ka ir savstarpēji jāsaskaņo tādi faktori kā dabas resursu saglabāšana, cīņa pret nabadzību, ilgtspējīga ražošana un patēriņš. Ir jāievieš arī pilnīgas līdzdalības procesi, kuros iesaistītos pilsoniskā sabiedrība, jo gan tai, gan sociālajam dialogam ir būtiska nozīme labas pārvaldības nodrošināšanā un korupcijas apkarošanā.

| 1.6 | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka ziņojumā, ko 2013. gada 30. maijā publicējusi ANO Augsta līmeņa ievērojamu personu darba grupa, ilgtspējīga dabas resursu aktīvu apsaimniekošana ir izvirzīta par vienu no 12 “ilustratīvajiem mērķiem”. Savukārt Komisija ir nākusi klajā ar svarīgo paziņojumu “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem” (3), kas aptver šo ANO iniciatīvu, lai sasaistītu tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) ar konferences “Rio+20” rezultātiem nolūkā izvirzīt jaunus ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) laikposmam no 2015. gada. Kā norādīts minētajā paziņojumā, “divas no vissteidzamāk risināmajām problēmām, ar ko saskaras pasaule, ir nabadzības izskaušana un uzplaukuma un labklājības ilgtspējības nodrošināšana”. Tomēr šos mērķus būs ievērojami grūtāk sasniegt, ja pasaulē būs kritisks galveno stratēģisko resursu trūkums. |
| --- | --- |

1.6

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka ziņojumā, ko 2013. gada 30. maijā publicējusi ANO Augsta līmeņa ievērojamu personu darba grupa, ilgtspējīga dabas resursu aktīvu apsaimniekošana ir izvirzīta par vienu no 12 “ilustratīvajiem mērķiem”. Savukārt Komisija ir nākusi klajā ar svarīgo paziņojumu “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem” (3), kas aptver šo ANO iniciatīvu, lai sasaistītu tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) ar konferences “Rio+20” rezultātiem nolūkā izvirzīt jaunus ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) laikposmam no 2015. gada. Kā norādīts minētajā paziņojumā, “divas no vissteidzamāk risināmajām problēmām, ar ko saskaras pasaule, ir nabadzības izskaušana un uzplaukuma un labklājības ilgtspējības nodrošināšana”. Tomēr šos mērķus būs ievērojami grūtāk sasniegt, ja pasaulē būs kritisks galveno stratēģisko resursu trūkums.

| 1.6.1 | Tāpat paziņojumā minēts: “Divas trešdaļas dabas sniegto pakalpojumu, tostarp auglīga zeme, tīrs ūdens un gaiss, samazinās, bet klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības izzušana ir tuvu tām robežām, kuras pārsniedzot, tiek atstātas neatgriezeniskas sekas uz sabiedrību un vidi”. Savukārt Komiteja minēto paziņojumu raksturo kā nozīmīgu orientieri un uzsver: “Ņemot vērā (...) daudzu (...) dabas resursu galīgās fiziskās robežas (...), IAM jāiekļauj mērķi šo resursu efektīvākai izmantošanai un taisnīgākai sadalei”. |
| --- | --- |

1.6.1

Tāpat paziņojumā minēts: “Divas trešdaļas dabas sniegto pakalpojumu, tostarp auglīga zeme, tīrs ūdens un gaiss, samazinās, bet klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības izzušana ir tuvu tām robežām, kuras pārsniedzot, tiek atstātas neatgriezeniskas sekas uz sabiedrību un vidi”. Savukārt Komiteja minēto paziņojumu raksturo kā nozīmīgu orientieri un uzsver: “Ņemot vērā (...) daudzu (...) dabas resursu galīgās fiziskās robežas (...), IAM jāiekļauj mērķi šo resursu efektīvākai izmantošanai un taisnīgākai sadalei”.

| 1.7 | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas RMI panākumus. Tomēr jautājums par pasaulē galveno resursu efektīvu apsaimniekošanu vispirms ir jārisina pasaules līmenī. Kā atzinusi Komisija, “lai nodrošinātu ilgtspējīgu izejvielu piegādi, ir jāizstrādā ES vai pat starptautiski koordinēta atbildes reakcija (...), lai veicinātu labāku starptautisko satvaru un ciešāku sadarbību” (4). Šobrīd drīzāk ir ģeopolitiskas, nevis ģeoloģiskas problēmas, tomēr Komiteja ir vīlusies, ka ES reakcija vairāk atgādina specifisku iniciatīvu jūkli nekā vispārēju, globālu stratēģiju. Tomēr Komiteja atzinīgi vērtē ciešo sadarbību, ko ES izvērsusi gan ar ASV, gan ar Japānu, galveno stratēģisko partnerību, kas minēta Komisijas 2011. gada paziņojumā “Aktuālo jautājumu risināšana preču tirgu un izejvielu jomā” (5), kā arī sadarbību ar valstīm, kas minētas RMI pārskatā. Tādējādi pamatoti tiek uzsvērts, cik svarīga ir sadarbība ar Āfrikas Savienības komisiju un ar Āfriku vispār. |
| --- | --- |

1.7

Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas RMI panākumus. Tomēr jautājums par pasaulē galveno resursu efektīvu apsaimniekošanu vispirms ir jārisina pasaules līmenī. Kā atzinusi Komisija, “lai nodrošinātu ilgtspējīgu izejvielu piegādi, ir jāizstrādā ES vai pat starptautiski koordinēta atbildes reakcija (...), lai veicinātu labāku starptautisko satvaru un ciešāku sadarbību” (4). Šobrīd drīzāk ir ģeopolitiskas, nevis ģeoloģiskas problēmas, tomēr Komiteja ir vīlusies, ka ES reakcija vairāk atgādina specifisku iniciatīvu jūkli nekā vispārēju, globālu stratēģiju. Tomēr Komiteja atzinīgi vērtē ciešo sadarbību, ko ES izvērsusi gan ar ASV, gan ar Japānu, galveno stratēģisko partnerību, kas minēta Komisijas 2011. gada paziņojumā “Aktuālo jautājumu risināšana preču tirgu un izejvielu jomā” (5), kā arī sadarbību ar valstīm, kas minētas RMI pārskatā. Tādējādi pamatoti tiek uzsvērts, cik svarīga ir sadarbība ar Āfrikas Savienības komisiju un ar Āfriku vispār.

| 1.7.1 | Komiteja mudina aktīvi īstenot ES “izejvielu diplomātiju”. EESK ir pārliecināta, ka vajadzīgi stingrāki, koordinēti centieni starptautiskā līmenī, izmantojot galvenokārt G20 (kurā ir pārstāvēti daudzi no galvenajiem stratēģiskā importa “pieprasītājiem” un kur līdz šim pārrunas par šo jautājumu nav bijušas visai produktīvas), bet strādājot arī ar ESAO, ANO un tās aģentūrām. Dempings nepalīdzēs nevienam. |
| --- | --- |

1.7.1

Komiteja mudina aktīvi īstenot ES “izejvielu diplomātiju”. EESK ir pārliecināta, ka vajadzīgi stingrāki, koordinēti centieni starptautiskā līmenī, izmantojot galvenokārt G20 (kurā ir pārstāvēti daudzi no galvenajiem stratēģiskā importa “pieprasītājiem” un kur līdz šim pārrunas par šo jautājumu nav bijušas visai produktīvas), bet strādājot arī ar ESAO, ANO un tās aģentūrām. Dempings nepalīdzēs nevienam.

| 1.7.2 | Jebkuras integrētas, starptautiskas pieejas galvenā nepilnība ir efektīvu īstenošanas mehānismu trūkums. Tāpēc Komiteja iesaka: veicot nu jau aizkavējušos PTO pārskatīšanu, kuras pamats ir starptautiskās tiesības, būtu jāievieš papildinājums — specifiskas pilnvaras arī attiecībā uz enerģētiku, izejvielām un ilgtspējīgu to izmantošanu. Lielāks uzsvars būtu liekams arī uz gadskārtējo UNCTAD Starptautisko izejvielu forumu (Global Commodities Forum). Šajā ziņā galvenais ir jaunattīstības valstu neaizsargātības jautājums. Valstīm, kas atkarīgas no izejvielu tirdzniecības, izejvielu nozares nereti ir vissvarīgākais ieņēmumu avots un darbvietu radītājas. Tomēr to attīstības modeli apšaubīt liek šo valstu nespēja izmantot izejvielu piedāvātās izaugsmes iespējas, lai veidotu ilgtspējīgāku, plašāku un stabilāku ekonomikas izaugsmi un uzlabotu apstākļus nabadzīgajiem. Pilnībā iesaistot pilsonisko sabiedrību, ir steigšus un pamatīgi jāapsver, kādas pārmaiņas ir nepieciešamas to politikā, institucionālajā uzbūvē un infrastruktūrā, lai ienākumi, ko dod izejvielas, tiktu sasaistīti ar attīstības rezultātiem, tostarp TAM un turpmākajiem IAM. |
| --- | --- |

1.7.2

Jebkuras integrētas, starptautiskas pieejas galvenā nepilnība ir efektīvu īstenošanas mehānismu trūkums. Tāpēc Komiteja iesaka: veicot nu jau aizkavējušos PTO pārskatīšanu, kuras pamats ir starptautiskās tiesības, būtu jāievieš papildinājums — specifiskas pilnvaras arī attiecībā uz enerģētiku, izejvielām un ilgtspējīgu to izmantošanu. Lielāks uzsvars būtu liekams arī uz gadskārtējo UNCTAD Starptautisko izejvielu forumu (Global Commodities Forum). Šajā ziņā galvenais ir jaunattīstības valstu neaizsargātības jautājums. Valstīm, kas atkarīgas no izejvielu tirdzniecības, izejvielu nozares nereti ir vissvarīgākais ieņēmumu avots un darbvietu radītājas. Tomēr to attīstības modeli apšaubīt liek šo valstu nespēja izmantot izejvielu piedāvātās izaugsmes iespējas, lai veidotu ilgtspējīgāku, plašāku un stabilāku ekonomikas izaugsmi un uzlabotu apstākļus nabadzīgajiem. Pilnībā iesaistot pilsonisko sabiedrību, ir steigšus un pamatīgi jāapsver, kādas pārmaiņas ir nepieciešamas to politikā, institucionālajā uzbūvē un infrastruktūrā, lai ienākumi, ko dod izejvielas, tiktu sasaistīti ar attīstības rezultātiem, tostarp TAM un turpmākajiem IAM.

| 1.8 | Ārkārtīgi svarīga ir arī privātā sektora loma, jo pašlaik lielākā derīgo izrakteņu un enerģijas ieguves daļa ir tirgus darījums. Tā kā ieguve un pārstrāde prasa milzīgus kapitālieguldījumus, šīs jomas lielā mērā ir atkarīgas no lieliem starptautiskiem koncerniem. Tāpēc ir ļoti svarīgi, lai aktīvā sadarbībā ar sociālajiem partneriem tiktu pilnībā īstenotas un ievērotas būtiskākās ILO konvencijas, ESAO “Pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem”, kā arī īpašās ESAO pamatnostādnes par atbildīgām piegādes ķēdēm (6). Kā Komisija norāda paziņojumā “Globālā Eiropa”, ārkārtīgi svarīgi ir gādāt, lai no tirdzniecības liberalizācijas “labums tiek pilsoņiem. Tā kā mēs tiecamies pēc sociālā taisnīguma un kohēzijas pašu mājās, mums būtu arī jācenšas visā pasaulē propagandēt mūsu vērtības, ieskaitot sociālos un ekoloģiskos standartus un kultūras daudzveidību.” (7). |
| --- | --- |

1.8

Ārkārtīgi svarīga ir arī privātā sektora loma, jo pašlaik lielākā derīgo izrakteņu un enerģijas ieguves daļa ir tirgus darījums. Tā kā ieguve un pārstrāde prasa milzīgus kapitālieguldījumus, šīs jomas lielā mērā ir atkarīgas no lieliem starptautiskiem koncerniem. Tāpēc ir ļoti svarīgi, lai aktīvā sadarbībā ar sociālajiem partneriem tiktu pilnībā īstenotas un ievērotas būtiskākās ILO konvencijas, ESAO “Pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem”, kā arī īpašās ESAO pamatnostādnes par atbildīgām piegādes ķēdēm (6). Kā Komisija norāda paziņojumā “Globālā Eiropa”, ārkārtīgi svarīgi ir gādāt, lai no tirdzniecības liberalizācijas “labums tiek pilsoņiem. Tā kā mēs tiecamies pēc sociālā taisnīguma un kohēzijas pašu mājās, mums būtu arī jācenšas visā pasaulē propagandēt mūsu vērtības, ieskaitot sociālos un ekoloģiskos standartus un kultūras daudzveidību.” (7).

| 1.9 | ES enerģijas un izejvielu imports sasniedz vienu trešdaļu no visa ES importa (EUR 528 miljardi 2010. gadā) (8). Pašlaik tirdzniecības sarunās (par BTN, EPN, PSN un par iestāšanos PTO), par galīgo šķīrēju izvirzot strīdu izšķiršanas mehānismu, ES pievēršas šķēršļiem, kas kavē šādu importu, piemēram, eksporta aizliegumiem, jauniem ierobežojumiem, papildu izvedmuitas nodokļiem vai divējādai cenu politikai. |
| --- | --- |

1.9

ES enerģijas un izejvielu imports sasniedz vienu trešdaļu no visa ES importa (EUR 528 miljardi 2010. gadā) (8). Pašlaik tirdzniecības sarunās (par BTN, EPN, PSN un par iestāšanos PTO), par galīgo šķīrēju izvirzot strīdu izšķiršanas mehānismu, ES pievēršas šķēršļiem, kas kavē šādu importu, piemēram, eksporta aizliegumiem, jauniem ierobežojumiem, papildu izvedmuitas nodokļiem vai divējādai cenu politikai.

| 1.9.1 | Tomēr Komiteja pauž nopietnas bažas par to, ka iepriekš minētie ir taktiski tirdzniecības politikas instrumenti, kas nepalīdz īstenot vispārēju stratēģiju, turklāt krīzes situācijā tie būtu neefektīvi. Strīdu izšķiršanas mehānismu iedarbināšanai ir vajadzīgs laiks, un, kā pieredzēts gadījumā ar retzemju metāliem, tos var paildzināt. Ir nepieciešama skaidra ES procedūra reaģēšanai uz ārkārtas situācijām vai krīzi gadījumā, ja kāda iemesla dēļ kritiski svarīgas importa preces pēkšņi nav pieejamas. |
| --- | --- |

1.9.1

Tomēr Komiteja pauž nopietnas bažas par to, ka iepriekš minētie ir taktiski tirdzniecības politikas instrumenti, kas nepalīdz īstenot vispārēju stratēģiju, turklāt krīzes situācijā tie būtu neefektīvi. Strīdu izšķiršanas mehānismu iedarbināšanai ir vajadzīgs laiks, un, kā pieredzēts gadījumā ar retzemju metāliem, tos var paildzināt. Ir nepieciešama skaidra ES procedūra reaģēšanai uz ārkārtas situācijām vai krīzi gadījumā, ja kāda iemesla dēļ kritiski svarīgas importa preces pēkšņi nav pieejamas.

| 1.10 | Kas attiecas konkrēti uz enerģētiku, Krievija, Norvēģija un Alžīrija nodrošina 85 % ES dabas gāzes importa un gandrīz 50 % jēlnaftas importa. Vēl līdz nesenai pagātnei lielākie enerģijas ražotāji ne īpaši tiecās pievienoties PTO, kas, būdama uz noteikumiem balstīta organizācija, lielu nozīmi piešķir stabilitātei un prognozējamībai. Tāpēc Komiteja mudina ES izmantot iespēju, ko nodrošina Krievijas pievienošanās PTO 2012. gadā, lai steidzami aktivizētu sarunas par jaunu ES un Krievijas tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu un izveidotu ciešākas, auglīgākas attiecības. |
| --- | --- |

1.10

Kas attiecas konkrēti uz enerģētiku, Krievija, Norvēģija un Alžīrija nodrošina 85 % ES dabas gāzes importa un gandrīz 50 % jēlnaftas importa. Vēl līdz nesenai pagātnei lielākie enerģijas ražotāji ne īpaši tiecās pievienoties PTO, kas, būdama uz noteikumiem balstīta organizācija, lielu nozīmi piešķir stabilitātei un prognozējamībai. Tāpēc Komiteja mudina ES izmantot iespēju, ko nodrošina Krievijas pievienošanās PTO 2012. gadā, lai steidzami aktivizētu sarunas par jaunu ES un Krievijas tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu un izveidotu ciešākas, auglīgākas attiecības.

| 1.10.1 | Tāpat Komiteja aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai rosinātu pabeigt Kazahstānas iestāšanos PTO un aktivizētu neseno pamudinājumu, ko savās sarunās par iestāšanos PTO guva gan Alžīrija, gan Azerbaidžāna. Jauns impulss ir nepieciešams arī pievienošanās sarunām starp ES un Turciju, kas ir būtisks enerģētikas mezgls un tranzītvalsts. |
| --- | --- |

1.10.1

Tāpat Komiteja aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai rosinātu pabeigt Kazahstānas iestāšanos PTO un aktivizētu neseno pamudinājumu, ko savās sarunās par iestāšanos PTO guva gan Alžīrija, gan Azerbaidžāna. Jauns impulss ir nepieciešams arī pievienošanās sarunām starp ES un Turciju, kas ir būtisks enerģētikas mezgls un tranzītvalsts.

| 1.11 | Komiteja arī mudina Komisiju darīt visu iespējamo, lai nākamajā PTO ministru sanāksmē palīdzētu nostiprināt ierosināto agrīnas piemērošanas PTO Nolīgumu par tirdzniecības atvieglošanu, kā arī citus ar lauksaimniecību saistītus jautājumus, ko patlaban nevar ietvert divpusējos nolīgumos. Tā kā Dohas sarunas nonākušas strupceļā, straujus panākumus negūst pat šie centieni. Ja netiks sasniegts pat šis ierobežotais mērķis, tas var nopietni ietekmēt PTO vispārējo sarunvedējas lomu: galēja neveiksme daudzpusējā līmenī varētu radīt ārkārtējas sekas attiecībā uz vispārējo pārtikas nodrošinājumu pasaulē. |
| --- | --- |

1.11

Komiteja arī mudina Komisiju darīt visu iespējamo, lai nākamajā PTO ministru sanāksmē palīdzētu nostiprināt ierosināto agrīnas piemērošanas PTO Nolīgumu par tirdzniecības atvieglošanu, kā arī citus ar lauksaimniecību saistītus jautājumus, ko patlaban nevar ietvert divpusējos nolīgumos. Tā kā Dohas sarunas nonākušas strupceļā, straujus panākumus negūst pat šie centieni. Ja netiks sasniegts pat šis ierobežotais mērķis, tas var nopietni ietekmēt PTO vispārējo sarunvedējas lomu: galēja neveiksme daudzpusējā līmenī varētu radīt ārkārtējas sekas attiecībā uz vispārējo pārtikas nodrošinājumu pasaulē.

| 1.12 | Komiteja stingri atbalsta Komisijas iniciatīvu par “konfliktu izrakteņu” (tādu izrakteņu, kuri tiek iegūti konfliktu skartās un citās augsta riska teritorijās) atbildīgu ieguvi un citus risinājumus, “lai jaunattīstības valstīm ar bagātīgiem resursiem palīdzētu nodrošināt (un koncentrēties uz) izrakteņu piegādes pārredzamu ķēdi”. Tomēr Komiteja joprojām pauž bažas, ka, tā kā pilnīga izsekojamība bieži vien nav iespējama, tirdzniecība var tikt novirzīta uz kaimiņvalstīm vai arī uzņēmumi var atteikties no darbības, nevis uzklausīt liekas apsūdzības. Ir jāizvērtē arī iespēja īstenot brīvprātīgu pieeju, kuras pamatā ir ESAO “Pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem”, veicinot un pilnībā atbalstot arī tādas iniciatīvas, piemēram, EITI
   (9), kuru mērķis ir risināt jautājumu par maksājumu pārredzamību. Arī šajā ziņā ir būtiski nodrošināt pilnvērtīgu līdzdalības procesu, kurā iesaistās pilsoniskā sabiedrība. |
| --- | --- |

1.12

Komiteja stingri atbalsta Komisijas iniciatīvu par “konfliktu izrakteņu” (tādu izrakteņu, kuri tiek iegūti konfliktu skartās un citās augsta riska teritorijās) atbildīgu ieguvi un citus risinājumus, “lai jaunattīstības valstīm ar bagātīgiem resursiem palīdzētu nodrošināt (un koncentrēties uz) izrakteņu piegādes pārredzamu ķēdi”. Tomēr Komiteja joprojām pauž bažas, ka, tā kā pilnīga izsekojamība bieži vien nav iespējama, tirdzniecība var tikt novirzīta uz kaimiņvalstīm vai arī uzņēmumi var atteikties no darbības, nevis uzklausīt liekas apsūdzības. Ir jāizvērtē arī iespēja īstenot brīvprātīgu pieeju, kuras pamatā ir ESAO “Pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem”, veicinot un pilnībā atbalstot arī tādas iniciatīvas, piemēram, EITI
   (9), kuru mērķis ir risināt jautājumu par maksājumu pārredzamību. Arī šajā ziņā ir būtiski nodrošināt pilnvērtīgu līdzdalības procesu, kurā iesaistās pilsoniskā sabiedrība.

2.   Galvenās svarīgākās importa preces. Pamatojums

2.1   Eksponenciālu pieprasījumu pēc dabas resursiem rada daudzu faktoru apvienojums. Šo faktoru vidū ir gan prognozētais pasaules iedzīvotāju skaita pieaugums līdz 9 miljardiem, gan straujā industrializācija un urbanizācija — pirmo reizi vēsturē vairāk nekā puse pasaules iedzīvotāju dzīvo pilsētās —, gan tas, ka 2030. gadā sabiedrības vidusšķirā būs līdz pat 2 miljardiem vairāk cilvēku nekā pašlaik; viņi vēlēsies (un spēs apmaksāt) lielāku daudzveidību un izvēli attiecībā uz patēriņa precēm. Uz šiem resursiem prioritātes tiesību nav nevienai valstij; eksponenciāls mobilo telefonu lietojuma pieaugums jau tagad novērojams visur pasaulē.

2.1.1   Situāciju bieži pasliktina tas, ka daudzi svarīgi izrakteņi ir atrodami konfliktu zonās, savukārt galvenie enerģijas avoti — valstīs, kurām ir citas politiskās problēmas. Tāpēc, pirms galveno izejvielu pieprasījums pārsniedz piedāvājumu, izšķiroša nozīme ir globālai preventīvai rīcībai, lai novērstu gan eksponenciālu cenu pieaugumu, kas vien jau var postoši ietekmēt šo materiālu pieejamību (nemaz nerunājot par ietekmi uz nabadzību), gan karus un konfliktus.

2.2   Enerģija

| 2.2.1 | Runājot par svarīgākajām ES importa precēm, jebkurā gadījumā būtisks stratēģisks faktors ir enerģētika; tas ir pamatelements, kas nepieciešams, lai saglabātu mūsu dzīves standartus un kvalitāti. Tomēr starptautisko enerģijas tirgu raksturo gan spēcīga konkurence, gan nepastāvība. Lai gan imports veido 55 % no ES energoresursu struktūras (10), kopumā ES importē 60 % gāzes un vairāk nekā 80 % naftas (11) un saskaras arī ar strauji pieaugošu konkurenci pieprasījumā, ko rada citas, īpaši jaunietekmes, valstis. |
| --- | --- |

2.2.1

Runājot par svarīgākajām ES importa precēm, jebkurā gadījumā būtisks stratēģisks faktors ir enerģētika; tas ir pamatelements, kas nepieciešams, lai saglabātu mūsu dzīves standartus un kvalitāti. Tomēr starptautisko enerģijas tirgu raksturo gan spēcīga konkurence, gan nepastāvība. Lai gan imports veido 55 % no ES energoresursu struktūras (10), kopumā ES importē 60 % gāzes un vairāk nekā 80 % naftas (11) un saskaras arī ar strauji pieaugošu konkurenci pieprasījumā, ko rada citas, īpaši jaunietekmes, valstis.

| 2.2.2 | Divdesmit gadu laikā vispārējais pieprasījums pēc enerģijas varētu palielināties par 40 %, savukārt neatbilstoša reakcija uz klimata pārmaiņām situāciju var sarežģīt vēl vairāk. Droša un stabila energoapgāde ir izšķiroši svarīga, taču vairākām dalībvalstīm ir tikai nedaudzi energoresursu piegādātāji, uz ko paļauties, tāpēc tās ir neaizsargātas pret pārslodzes radītajām problēmām un cenu svārstībām, sevišķi gāzei un naftai. It īpaši trim Baltijas valstīm energoapgādes dažādošana ir steidzami risināms jautājums. |
| --- | --- |

2.2.2

Divdesmit gadu laikā vispārējais pieprasījums pēc enerģijas varētu palielināties par 40 %, savukārt neatbilstoša reakcija uz klimata pārmaiņām situāciju var sarežģīt vēl vairāk. Droša un stabila energoapgāde ir izšķiroši svarīga, taču vairākām dalībvalstīm ir tikai nedaudzi energoresursu piegādātāji, uz ko paļauties, tāpēc tās ir neaizsargātas pret pārslodzes radītajām problēmām un cenu svārstībām, sevišķi gāzei un naftai. It īpaši trim Baltijas valstīm energoapgādes dažādošana ir steidzami risināms jautājums.

| 2.2.3 | Enerģētikas joma ir kopīgā ES un dalībvalstu kompetencē, ko sarežģī tādi jautājumi kā komerciālā konfidencialitāte un valstu suverenitāte. Komisija ir reaģējusi divējādi. Pirmkārt, ir izveidots informācijas apmaiņas mehānisms attiecībā uz dalībvalstu un trešo valstu starpvaldību nolīgumiem enerģētikas jomā. Par to Komiteja ir izteikusies atzinīgi, norādot, ka tas ir “atbilstošs solis virzībai uz kopējas ES ārējās enerģētikas politikas efektīvu īstenošanu” atbilstoši ES Enerģētikas stratēģijai 2020. gadam, un uzsverot, ka “ir svarīgi, lai Eiropa rīkotos saskaņoti, tuvākajā nākotnē garantējot atbilstošu, stabilu un drošu energoapgādi”. |
| --- | --- |

2.2.3

Enerģētikas joma ir kopīgā ES un dalībvalstu kompetencē, ko sarežģī tādi jautājumi kā komerciālā konfidencialitāte un valstu suverenitāte. Komisija ir reaģējusi divējādi. Pirmkārt, ir izveidots informācijas apmaiņas mehānisms attiecībā uz dalībvalstu un trešo valstu starpvaldību nolīgumiem enerģētikas jomā. Par to Komiteja ir izteikusies atzinīgi, norādot, ka tas ir “atbilstošs solis virzībai uz kopējas ES ārējās enerģētikas politikas efektīvu īstenošanu” atbilstoši ES Enerģētikas stratēģijai 2020. gadam, un uzsverot, ka “ir svarīgi, lai Eiropa rīkotos saskaņoti, tuvākajā nākotnē garantējot atbilstošu, stabilu un drošu energoapgādi”.

| 2.2.3.1 | Līdz šim vēl nevienam Eiropas Savienībā nebija vispusīgas ainas attiecībā pret kādu konkrētu tirdzniecības partneri, savukārt šiem tirdzniecības partneriem tāda noteikti bija. Kopumā starp dalībvalstīm un trešām valstīm ir noslēgti apmēram 30 starpvaldību nolīgumi par naftu, aptuveni 60 nolīgumi par gāzi, bet mazāk — par elektrību. |
| --- | --- |

2.2.3.1

Līdz šim vēl nevienam Eiropas Savienībā nebija vispusīgas ainas attiecībā pret kādu konkrētu tirdzniecības partneri, savukārt šiem tirdzniecības partneriem tāda noteikti bija. Kopumā starp dalībvalstīm un trešām valstīm ir noslēgti apmēram 30 starpvaldību nolīgumi par naftu, aptuveni 60 nolīgumi par gāzi, bet mazāk — par elektrību.

| 2.2.4 | Otra Komisijas stratēģijas galvenā līnija ir tās Enerģētikas ceļvedis 2050. gadam, un arī to Komiteja novērtējusi atzinīgi. Tajā uzsvērta steidzamā nepieciešamība izveidot enerģētikas stratēģijas laikposmam pēc 2020. gada un ir izvērtēti vairāki scenāriji, tostarp ļoti stingri energoefektivitātes pasākumi, oglekļa cenu noteikšana, kā arī atjaunojamās enerģijas, oglekļa uztveršanas un kodolenerģijas attīstība. |
| --- | --- |

2.2.4

Otra Komisijas stratēģijas galvenā līnija ir tās Enerģētikas ceļvedis 2050. gadam, un arī to Komiteja novērtējusi atzinīgi. Tajā uzsvērta steidzamā nepieciešamība izveidot enerģētikas stratēģijas laikposmam pēc 2020. gada un ir izvērtēti vairāki scenāriji, tostarp ļoti stingri energoefektivitātes pasākumi, oglekļa cenu noteikšana, kā arī atjaunojamās enerģijas, oglekļa uztveršanas un kodolenerģijas attīstība.

| 2.2.5 | Attiecībā uz svarīgāko importa preču nodrošināšanu Komiteja ir aicinājusi izstrādāt vispusīgu ES ārējo enerģētikas stratēģiju (12), kā arī ātri un progresīvi strādāt pie kopējas ES ārpolitikas enerģētikas jomā (13). Šie jautājumi joprojām ir aktuāli. Tomēr, raugoties no tirdzniecības politikas aspekta, svarīgākais ir apzināt iespējamos piegādes un infrastruktūras trūkumus un vienlaikus paplašināt dalību PTO, iekļaujot mūsu galvenos enerģijas piegādātājus, jo vairāk tāpēc, ka tas veicinātu lielāku stabilitāti un prognozējamību. |
| --- | --- |

2.2.5

Attiecībā uz svarīgāko importa preču nodrošināšanu Komiteja ir aicinājusi izstrādāt vispusīgu ES ārējo enerģētikas stratēģiju (12), kā arī ātri un progresīvi strādāt pie kopējas ES ārpolitikas enerģētikas jomā (13). Šie jautājumi joprojām ir aktuāli. Tomēr, raugoties no tirdzniecības politikas aspekta, svarīgākais ir apzināt iespējamos piegādes un infrastruktūras trūkumus un vienlaikus paplašināt dalību PTO, iekļaujot mūsu galvenos enerģijas piegādātājus, jo vairāk tāpēc, ka tas veicinātu lielāku stabilitāti un prognozējamību.

2.3   Pārtika, zeme un ūdens

| 2.3.1 | Otra svarīgākā dabas resursu joma, kas saistīta ar pienācīga dzīves standarta un kvalitātes uzturēšanu, ir lauksaimniecības zeme, pārtika un ūdens, ko arī apdraud neatbilstoša reakcija uz klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

2.3.1

Otra svarīgākā dabas resursu joma, kas saistīta ar pienācīga dzīves standarta un kvalitātes uzturēšanu, ir lauksaimniecības zeme, pārtika un ūdens, ko arī apdraud neatbilstoša reakcija uz klimata pārmaiņām.

| 2.3.2 | Par spīti blīvajai apdzīvotībai un tam, ka tikai viena astotā daļa ES zemes platības ir piemērota kultivēšanai, ES teritorijā valda mērens klimats. Dalībvalstis, kas atrodas vistālāk dienvidos, var ciest no palielināta sausuma, tomēr ūdens neapšaubāmi tiktu piegādāts no citām ES dalībvalstīm. |
| --- | --- |

2.3.2

Par spīti blīvajai apdzīvotībai un tam, ka tikai viena astotā daļa ES zemes platības ir piemērota kultivēšanai, ES teritorijā valda mērens klimats. Dalībvalstis, kas atrodas vistālāk dienvidos, var ciest no palielināta sausuma, tomēr ūdens neapšaubāmi tiktu piegādāts no citām ES dalībvalstīm.

| 2.3.3 | Jautājumam par pārtikas nodrošinājumu Komiteja ir pievērsusies jau iepriekš (14), to aplūkojot kā plašāku, globālu problēmu un kā vienu no galvenajiem KLP reformas virzītājspēkiem. |
| --- | --- |

2.3.3

Jautājumam par pārtikas nodrošinājumu Komiteja ir pievērsusies jau iepriekš (14), to aplūkojot kā plašāku, globālu problēmu un kā vienu no galvenajiem KLP reformas virzītājspēkiem.

| 2.3.4 | No vismazāk attīstītajām valstīm ES importē vairāk pārtikas produktu nekā ASV, Kanāda, Japāna un Austrālija kopā. Lai gan Copa-Cogeca norāda uz negatīvu lauksaimniecības tirdzniecības bilanci, Komisija, iekļaujot pārtikas pārstrādi, 2012. gadā kopumā uzrāda ES pārprodukciju EUR 12,6 miljardu apmērā. Galvenā ES lauksaimniecības importa prece ir lopbarības soja, bez kā gaļas un piena produktu ražošana tiktu nopietni apdraudēta (šeit jāņem vērā ĢM robežvērtības). Pārējie produkti, ko pietiekamā apmērā ražo tikai citviet, ir atsevišķi eļļas augi, augļi, kafija, kakao un tēja. |
| --- | --- |

2.3.4

No vismazāk attīstītajām valstīm ES importē vairāk pārtikas produktu nekā ASV, Kanāda, Japāna un Austrālija kopā. Lai gan Copa-Cogeca norāda uz negatīvu lauksaimniecības tirdzniecības bilanci, Komisija, iekļaujot pārtikas pārstrādi, 2012. gadā kopumā uzrāda ES pārprodukciju EUR 12,6 miljardu apmērā. Galvenā ES lauksaimniecības importa prece ir lopbarības soja, bez kā gaļas un piena produktu ražošana tiktu nopietni apdraudēta (šeit jāņem vērā ĢM robežvērtības). Pārējie produkti, ko pietiekamā apmērā ražo tikai citviet, ir atsevišķi eļļas augi, augļi, kafija, kakao un tēja.

| 2.3.5 | Tā kā ES importam nepastāv reāli ierobežojumu draudi, galvenie ar tirdzniecību saistītie jautājumi ir atšķirīgie sociālie un vides standarti, tostarp izsekojamība, sanitārie un fitosanitārie pasākumi (veselība) un dzīvnieku labturība, kā arī intelektuālā īpašuma jautājums. Daudzās jaunattīstības valstīs svarīgas, ja ne vissvarīgākās, eksporta preces ir lauksaimniecības produkti, un par to galveno tirgu uzskata ES, un daudzi domā, ka piekļuvi šim tirgum nepamatoti ierobežo ES pārtikas nekaitīguma un citi standarti. |
| --- | --- |

2.3.5

Tā kā ES importam nepastāv reāli ierobežojumu draudi, galvenie ar tirdzniecību saistītie jautājumi ir atšķirīgie sociālie un vides standarti, tostarp izsekojamība, sanitārie un fitosanitārie pasākumi (veselība) un dzīvnieku labturība, kā arī intelektuālā īpašuma jautājums. Daudzās jaunattīstības valstīs svarīgas, ja ne vissvarīgākās, eksporta preces ir lauksaimniecības produkti, un par to galveno tirgu uzskata ES, un daudzi domā, ka piekļuvi šim tirgum nepamatoti ierobežo ES pārtikas nekaitīguma un citi standarti.

| 2.3.6 | Lauksaimniecība ir būtiska PTO Dohas sarunu daļa — iepriekšējs mandāts sarunu sākšanai tika dots 1999. gadā, pirms Dohas sākuma —, tomēr pašlaik sarunas ir nonākušas strupceļā. Komiteja ir patiesi norūpējusies par to, ka nespēja nākamajā PTO ministru sanāksmē garantēt pat agrīnas piemērošanas nolīgumu par tirdzniecības atvieglošanu un citiem ar lauksaimniecību saistītiem jautājumiem var ļoti nopietni ietekmēt PTO un vēl negatīvāk — vispārējo pārtikas nodrošinājumu pasaulē. |
| --- | --- |

2.3.6

Lauksaimniecība ir būtiska PTO Dohas sarunu daļa — iepriekšējs mandāts sarunu sākšanai tika dots 1999. gadā, pirms Dohas sākuma —, tomēr pašlaik sarunas ir nonākušas strupceļā. Komiteja ir patiesi norūpējusies par to, ka nespēja nākamajā PTO ministru sanāksmē garantēt pat agrīnas piemērošanas nolīgumu par tirdzniecības atvieglošanu un citiem ar lauksaimniecību saistītiem jautājumiem var ļoti nopietni ietekmēt PTO un vēl negatīvāk — vispārējo pārtikas nodrošinājumu pasaulē.

2.4   Galvenie stratēģiskie izrakteņi un izejvielas

| 2.4.1 | Piekļuve galvenajiem stratēģiskajiem izrakteņiem un izejvielām ir trešā būtiskā stratēģiskā joma, kas jāņem vērā, izvērtējot ES svarīgākās importa preces. |
| --- | --- |

2.4.1

Piekļuve galvenajiem stratēģiskajiem izrakteņiem un izejvielām ir trešā būtiskā stratēģiskā joma, kas jāņem vērā, izvērtējot ES svarīgākās importa preces.

| 2.4.2 | Šīs galvenās izejvielas ir metāliskie un rūpnieciski izmantojamie derīgie izrakteņi, būvmateriāli un parastie metāli, piemēram, kobalts, gallijs, indijs un virkne retzemju metālu. To izmantojums daudzos un dažādos veidos ietekmē cilvēku ikdienu; visvairāk tos lieto automašīnās, lidmašīnās un IT ierīcēs. Savā 2011. gada paziņojumā Komisija uzskaita 14 galvenās “kritiski svarīgās izejvielas”, norādot to otrreizējas pārstrādes un aizstājamības līmeņus, un pašlaik šo sarakstu precizē, ņemot vērā norises tirgū, tehnoloģisko attīstību un citus aktuālus faktorus. Daži pamatelementi, protams, būs jau iekļauti daudzos-importa ražojumos, un ar citiem stratēģiskajiem materiāliem situācija patlaban nav kritiska, tomēr IT un cita veida būtisks aprīkojums var ātri vien novecot un tikt izmests. |
| --- | --- |

2.4.2

Šīs galvenās izejvielas ir metāliskie un rūpnieciski izmantojamie derīgie izrakteņi, būvmateriāli un parastie metāli, piemēram, kobalts, gallijs, indijs un virkne retzemju metālu. To izmantojums daudzos un dažādos veidos ietekmē cilvēku ikdienu; visvairāk tos lieto automašīnās, lidmašīnās un IT ierīcēs. Savā 2011. gada paziņojumā Komisija uzskaita 14 galvenās “kritiski svarīgās izejvielas”, norādot to otrreizējas pārstrādes un aizstājamības līmeņus, un pašlaik šo sarakstu precizē, ņemot vērā norises tirgū, tehnoloģisko attīstību un citus aktuālus faktorus. Daži pamatelementi, protams, būs jau iekļauti daudzos-importa ražojumos, un ar citiem stratēģiskajiem materiāliem situācija patlaban nav kritiska, tomēr IT un cita veida būtisks aprīkojums var ātri vien novecot un tikt izmests.

| 2.4.3 | Londonas Metālu birža ir aprēķinājusi, ka aptuveni 7 % no vara kopējā patēriņa rodas autobūves nozarē, lai gan automašīnās ir atrodams arī tērauds, alumīnijs, platīns (60 % no kopējā izmantojuma), pallādijs, rodijs, svins, alva, kobalts un cinks. Tāpat varš, sudrabs, zelts, pallādijs un platīns ir atrodams mobilajos telefonos un I-pad. Jautājums par šo preču regulāru aizstāšanu, proti, apmēram ik pēc diviem gadiem, jau patlaban ir ļoti nopietns, savukārt lietojumu skaita palielināšanās pasaulē ir eksponenciāla, un aplēses liecina, ka jau šobrīd Ķīnā un Indijā vien tiek izmantoti 2 miljardi mobilo telefonu. Ir aprēķināts, ka vispārējā vara patēriņā Ķīnas daļa vien desmit gados ir palielinājusies no 12 % līdz 40 %. |
| --- | --- |

2.4.3

Londonas Metālu birža ir aprēķinājusi, ka aptuveni 7 % no vara kopējā patēriņa rodas autobūves nozarē, lai gan automašīnās ir atrodams arī tērauds, alumīnijs, platīns (60 % no kopējā izmantojuma), pallādijs, rodijs, svins, alva, kobalts un cinks. Tāpat varš, sudrabs, zelts, pallādijs un platīns ir atrodams mobilajos telefonos un I-pad. Jautājums par šo preču regulāru aizstāšanu, proti, apmēram ik pēc diviem gadiem, jau patlaban ir ļoti nopietns, savukārt lietojumu skaita palielināšanās pasaulē ir eksponenciāla, un aplēses liecina, ka jau šobrīd Ķīnā un Indijā vien tiek izmantoti 2 miljardi mobilo telefonu. Ir aprēķināts, ka vispārējā vara patēriņā Ķīnas daļa vien desmit gados ir palielinājusies no 12 % līdz 40 %.

| 2.4.4 | Tehnoloģiskās attīstības dēļ daži pašlaik vissvarīgākie un visvairāk pieprasītie derīgie izrakteņi, iespējams, drīz vairs nebūs vajadzīgi, savukārt pieprasījums pēc citiem, piemēram, retzemju metāliem (kas šobrīd ir viens no galvenajiem elementiem jaunākajos mobilajos telefonos), pēkšņi kritiski pieaugs. Piemēram, Ķīna, kurai pēc aplēsēm pieder 97 % retzemju metālu krājumu, piemērojusi eksporta ierobežojumus, savukārt otrreizēja pārstrāde vai aizstājamība pašlaik nav iespējama; tomēr ES ierosināja otro PTO strīdu izšķiršanas padomi, lai gan pirmajā Ķīna zaudēja. |
| --- | --- |

2.4.4

Tehnoloģiskās attīstības dēļ daži pašlaik vissvarīgākie un visvairāk pieprasītie derīgie izrakteņi, iespējams, drīz vairs nebūs vajadzīgi, savukārt pieprasījums pēc citiem, piemēram, retzemju metāliem (kas šobrīd ir viens no galvenajiem elementiem jaunākajos mobilajos telefonos), pēkšņi kritiski pieaugs. Piemēram, Ķīna, kurai pēc aplēsēm pieder 97 % retzemju metālu krājumu, piemērojusi eksporta ierobežojumus, savukārt otrreizēja pārstrāde vai aizstājamība pašlaik nav iespējama; tomēr ES ierosināja otro PTO strīdu izšķiršanas padomi, lai gan pirmajā Ķīna zaudēja.

3.   ES stratēģiskais ilgtspējas uzdevums

| 3.1 | Vēstures gaitā stratēģisko izejvielu nodrošināšana ir bijis svarīgs visu valstu un impēriju ārpolitikas mērķis, un tagad tas ir svarīgs arī lielākajiem uzņēmumiem un korporācijām. Kā minēts iepriekš, neviena valsts nevar pati sev nodrošināt pilnīgi visas izejvielas. |
| --- | --- |

3.1

Vēstures gaitā stratēģisko izejvielu nodrošināšana ir bijis svarīgs visu valstu un impēriju ārpolitikas mērķis, un tagad tas ir svarīgs arī lielākajiem uzņēmumiem un korporācijām. Kā minēts iepriekš, neviena valsts nevar pati sev nodrošināt pilnīgi visas izejvielas.

| 3.2 | Joprojām pastāv mūžīgie neparedzētu, īstermiņa triecienu draudi, kuru pamatā ir cena vai kāds cits iemesls — sākot ar transporta vai infrastruktūras nepilnībām un beidzot ar tīšām blokādēm, vides vai citām krīzēm, kā, piemēram, Fukušimā. Nesenu piemēru vidū ir gan 2006. un 2009. gadā piedzīvotās enerģētikas krīzes, ko izraisīja Krievijas piegāžu pārrāvumi, gan — vēl pirms tam — naftas deficīts 70. gados. |
| --- | --- |

3.2

Joprojām pastāv mūžīgie neparedzētu, īstermiņa triecienu draudi, kuru pamatā ir cena vai kāds cits iemesls — sākot ar transporta vai infrastruktūras nepilnībām un beidzot ar tīšām blokādēm, vides vai citām krīzēm, kā, piemēram, Fukušimā. Nesenu piemēru vidū ir gan 2006. un 2009. gadā piedzīvotās enerģētikas krīzes, ko izraisīja Krievijas piegāžu pārrāvumi, gan — vēl pirms tam — naftas deficīts 70. gados.

| 3.2.1 | Vairums Komisijas rīcībā esošo tiesiskās aizsardzības līdzekļu ir paredzēti ilgtermiņam. Jāatzīst, ka Komisija problēmu ir apzinājusies jau daudzus gadus. Pašlaik tā cenšas mazināt šķēršļus ar tirdzniecības sarunu palīdzību, un, kaut Komiteja ir pārliecināta, ka visos gadījumos ir izvirzīti piegādes noteikumi, šķiet, ka ietekme uz svarīgu importa preču nodrošināšanu ārkārtas situācijā ir neliela. |
| --- | --- |

3.2.1

Vairums Komisijas rīcībā esošo tiesiskās aizsardzības līdzekļu ir paredzēti ilgtermiņam. Jāatzīst, ka Komisija problēmu ir apzinājusies jau daudzus gadus. Pašlaik tā cenšas mazināt šķēršļus ar tirdzniecības sarunu palīdzību, un, kaut Komiteja ir pārliecināta, ka visos gadījumos ir izvirzīti piegādes noteikumi, šķiet, ka ietekme uz svarīgu importa preču nodrošināšanu ārkārtas situācijā ir neliela.

| 3.3 | Viena no daudzajām ES problēmām šajā ziņā ir kompetence. Savienībai ir kompetence tirdzniecības jautājumos, tomēr, pretēji ASV, dalībvalstīm, militārām organizācijām vai pat uzņēmumiem, tā nevar uzkrāt naftas vai citu svarīgu izejvielu stratēģiskās rezerves. Kā norādīts RMI pārskatā, “dalībvalstis neatbalstītu krājumu izveides shēmu kā politisku iespēju”. |
| --- | --- |

3.3

Viena no daudzajām ES problēmām šajā ziņā ir kompetence. Savienībai ir kompetence tirdzniecības jautājumos, tomēr, pretēji ASV, dalībvalstīm, militārām organizācijām vai pat uzņēmumiem, tā nevar uzkrāt naftas vai citu svarīgu izejvielu stratēģiskās rezerves. Kā norādīts RMI pārskatā, “dalībvalstis neatbalstītu krājumu izveides shēmu kā politisku iespēju”.

| 3.3.1 | ES var izmantot tikai “maigu” varu. Tās uzdevums ir izstrādāt visaptverošu stratēģisko satvaru. Šajā ziņā Eiropas Savienībai ir visas iespējas uzņemties vadību trīs svarīgās jomās: veicināt visaptverošas sistēmas izveidi, sekmēt ilgtspēju un nodrošināt pilnīgu un aktīvu pilsoniskās sabiedrības iesaisti. Tā kā šie jautājumi plašāk aplūkoti ieteikumu sadaļā, atkārtot argumentus nav nepieciešams, tomēr Komiteja atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija divas reizes (15) uzsvērusi: “Ilgtspējīga kalnrūpniecība spēj veicināt attīstību, un tā būtu jāizmanto šim mērķim”. Ilgtspējai jākļūst par būtisku aspektu jebkurā ES stratēģijā, kas paredzēta svarīgāko importa preču iegūšanai. |
| --- | --- |

3.3.1

ES var izmantot tikai “maigu” varu. Tās uzdevums ir izstrādāt visaptverošu stratēģisko satvaru. Šajā ziņā Eiropas Savienībai ir visas iespējas uzņemties vadību trīs svarīgās jomās: veicināt visaptverošas sistēmas izveidi, sekmēt ilgtspēju un nodrošināt pilnīgu un aktīvu pilsoniskās sabiedrības iesaisti. Tā kā šie jautājumi plašāk aplūkoti ieteikumu sadaļā, atkārtot argumentus nav nepieciešams, tomēr Komiteja atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija divas reizes (15) uzsvērusi: “Ilgtspējīga kalnrūpniecība spēj veicināt attīstību, un tā būtu jāizmanto šim mērķim”. Ilgtspējai jākļūst par būtisku aspektu jebkurā ES stratēģijā, kas paredzēta svarīgāko importa preču iegūšanai.

| 3.4 | Ļoti svarīga loma ir privātajam sektoram, jo pašlaik lielākā derīgo izrakteņu ieguves daļa ir tirgus darījums. Tas ir skaidri redzams atvērtākajās pasaules daļās, tostarp ES, ASV, Austrālijā, Dienvidāfrikā, Brazīlijā un Indijā, un zināmā mērā arī lielākajos Krievijas enerģētikas uzņēmumos. Tāpēc Komiteja īpaši atzinīgi vērtē ES Rūpniecisko minerālvielu uzņēmumu asociācijas apņemšanos “aktīvi darboties, lai turpinātu uzlabot ekonomikas, vides un sociālo veiktspēju”. |
| --- | --- |

3.4

Ļoti svarīga loma ir privātajam sektoram, jo pašlaik lielākā derīgo izrakteņu ieguves daļa ir tirgus darījums. Tas ir skaidri redzams atvērtākajās pasaules daļās, tostarp ES, ASV, Austrālijā, Dienvidāfrikā, Brazīlijā un Indijā, un zināmā mērā arī lielākajos Krievijas enerģētikas uzņēmumos. Tāpēc Komiteja īpaši atzinīgi vērtē ES Rūpniecisko minerālvielu uzņēmumu asociācijas apņemšanos “aktīvi darboties, lai turpinātu uzlabot ekonomikas, vides un sociālo veiktspēju”.

| 3.4.1 | 2011. gada paziņojumā norādīts, ka “izejvielu sagādes nodrošināšana būtībā ir uzņēmumu ziņā”, piebilstot, ka publisko iestāžu uzdevums ir “nodrošināt uzņēmumiem piemērotus pamatnosacījumus”. |
| --- | --- |

3.4.1

2011. gada paziņojumā norādīts, ka “izejvielu sagādes nodrošināšana būtībā ir uzņēmumu ziņā”, piebilstot, ka publisko iestāžu uzdevums ir “nodrošināt uzņēmumiem piemērotus pamatnosacījumus”.

| 3.5 | Turpretī tādā centrāli plānotas ekonomikas valstī kā Ķīna lielākā daļa ekonomikas sviru un tirgus dalībnieku ir pakļauti centralizētai dažādu līmeņu kontrolei. Ķīnai ir tik skaidra, vispusīga, stratēģiska pieeja savu galveno nākotnes vajadzību nodrošināšanai attiecībā uz pārtiku un barību, ūdeni, izrakteņiem un enerģiju, kādas nav nevienai citai valstij un kas rada lielas bažas, īpaši par Āfriku. Komiteja jau ir norādījusi, ka “Ķīna, meklējot jaunus izejmateriālu avotus un iespējas veikt jaunus ieguldījumus, ir izveidojusi partnerību ar vairākām Āfrikas valstīm, koncentrējoties uz ieguldījumiem kā uzņēmējdarbības veidu, nevis kā instrumentu attīstības atbalstam” (16). |
| --- | --- |

3.5

Turpretī tādā centrāli plānotas ekonomikas valstī kā Ķīna lielākā daļa ekonomikas sviru un tirgus dalībnieku ir pakļauti centralizētai dažādu līmeņu kontrolei. Ķīnai ir tik skaidra, vispusīga, stratēģiska pieeja savu galveno nākotnes vajadzību nodrošināšanai attiecībā uz pārtiku un barību, ūdeni, izrakteņiem un enerģiju, kādas nav nevienai citai valstij un kas rada lielas bažas, īpaši par Āfriku. Komiteja jau ir norādījusi, ka “Ķīna, meklējot jaunus izejmateriālu avotus un iespējas veikt jaunus ieguldījumus, ir izveidojusi partnerību ar vairākām Āfrikas valstīm, koncentrējoties uz ieguldījumiem kā uzņēmējdarbības veidu, nevis kā instrumentu attīstības atbalstam” (16).

| 3.5.1 | Tomēr pastāv arī viedoklis, ka Ķīna ir noslēgusi “sliktus” darījumus un ievērojami pārmaksā par izejvielām, turklāt, slēdzot darījumus ar valstīm, kas citiem radītu politiskus sarežģījumus, tā patiesībā paplašina šādu izrakteņu pieejamību. |
| --- | --- |

3.5.1

Tomēr pastāv arī viedoklis, ka Ķīna ir noslēgusi “sliktus” darījumus un ievērojami pārmaksā par izejvielām, turklāt, slēdzot darījumus ar valstīm, kas citiem radītu politiskus sarežģījumus, tā patiesībā paplašina šādu izrakteņu pieejamību.

| 3.6 | Daudzām jaunattīstības valstīm, kurās resursu trūkst, nodrošināt piekļuvi izejvielām ir grūti. Pat tām eksportētājvalstīm, kuru resursi ir bagātīgi, jāizskauž nabadzība. Tām nepieciešams gūt lielāku pievienoto vērtību no pārstrādes un nodibināt darba partnerību ar privāto sektoru. |
| --- | --- |

3.6

Daudzām jaunattīstības valstīm, kurās resursu trūkst, nodrošināt piekļuvi izejvielām ir grūti. Pat tām eksportētājvalstīm, kuru resursi ir bagātīgi, jāizskauž nabadzība. Tām nepieciešams gūt lielāku pievienoto vērtību no pārstrādes un nodibināt darba partnerību ar privāto sektoru.

| 3.6.1 | Jau iepriekš tika minētas bažas, ko raisa “konfliktu izrakteņi”. EK iniciatīva ir saistīta vienīgi ar konflikta vai pēckara zonām, tomēr, kā jau norādīts, “izrakteņu ieguve, apstrāde, tirdzniecība un pārstrāde ir saistīta ar ieņēmumu ļaunprātīgu izmantošanu, ekonomiskiem kavēkļiem, politiskiem konfliktiem un valstu nestabilitāti”, ko akcentē karojošo pušu īstenotā ieņēmumu ļaunprātīgā izmantošana, kuru dēvē par “resursu lāstu”. |
| --- | --- |

3.6.1

Jau iepriekš tika minētas bažas, ko raisa “konfliktu izrakteņi”. EK iniciatīva ir saistīta vienīgi ar konflikta vai pēckara zonām, tomēr, kā jau norādīts, “izrakteņu ieguve, apstrāde, tirdzniecība un pārstrāde ir saistīta ar ieņēmumu ļaunprātīgu izmantošanu, ekonomiskiem kavēkļiem, politiskiem konfliktiem un valstu nestabilitāti”, ko akcentē karojošo pušu īstenotā ieņēmumu ļaunprātīgā izmantošana, kuru dēvē par “resursu lāstu”.

| 3.6.2 | Ir jārosina un pilnībā jāatbalsta tādas iniciatīvas kā EITI un jāievieš vispusīgas līdzdalības procesi, kuros tiktu iesaistīta pilsoniskā sabiedrība. Šādas iniciatīvas kopā ar sociālo dialogu ir galvenie faktori, kas nodrošina labu pārvaldību un ļauj apkarot korupciju. Šajā ziņā izcils precedents ir nesenie ES tirdzniecības nolīgumi, kuros pilsoniskajai sabiedrībai nodrošināta uzraudzības funkcija, taču, pienācīgi ievērojot pārredzamības principu, pilsoniskā sabiedrība pilnībā un aktīvi jāiesaista arī visos BTN, EPN un PSN sarunu posmos, pirms šādi nolīgumi tiek noslēgti. Ļoti svarīga ir arī sociālo partneru nozīme, jo būtiska loma ir privātajam sektoram. |
| --- | --- |

3.6.2

Ir jārosina un pilnībā jāatbalsta tādas iniciatīvas kā EITI un jāievieš vispusīgas līdzdalības procesi, kuros tiktu iesaistīta pilsoniskā sabiedrība. Šādas iniciatīvas kopā ar sociālo dialogu ir galvenie faktori, kas nodrošina labu pārvaldību un ļauj apkarot korupciju. Šajā ziņā izcils precedents ir nesenie ES tirdzniecības nolīgumi, kuros pilsoniskajai sabiedrībai nodrošināta uzraudzības funkcija, taču, pienācīgi ievērojot pārredzamības principu, pilsoniskā sabiedrība pilnībā un aktīvi jāiesaista arī visos BTN, EPN un PSN sarunu posmos, pirms šādi nolīgumi tiek noslēgti. Ļoti svarīga ir arī sociālo partneru nozīme, jo būtiska loma ir privātajam sektoram.

4.   Komisijas pašreizējā stratēģisko izrakteņu un izejvielu politika

| 4.1 | Komisija (Uzņēmējdarbības ģenerāldirektorāts) 2008. gadā nāca klajā ar “Izejvielu iniciatīvu”. Tās pamatā ir trīs pīlāri: pirmkārt, vienlīdzīgi konkurences apstākļi attiecībā uz piekļuvi resursiem trešās valstīs, otrkārt, ilgtspējīgas apgādes veicināšana ar resursiem no Eiropas un, treškārt, resursu efektivitātes palielināšana / otrreizējās pārstrādes veicināšana. |
| --- | --- |

4.1

Komisija (Uzņēmējdarbības ģenerāldirektorāts) 2008. gadā nāca klajā ar “Izejvielu iniciatīvu”. Tās pamatā ir trīs pīlāri: pirmkārt, vienlīdzīgi konkurences apstākļi attiecībā uz piekļuvi resursiem trešās valstīs, otrkārt, ilgtspējīgas apgādes veicināšana ar resursiem no Eiropas un, treškārt, resursu efektivitātes palielināšana / otrreizējās pārstrādes veicināšana.

| 4.1.1 | Šie pēdējie minētie pīlāri ir ļoti svarīgi, taču tie neietilpst šā atzinuma tematikā. Tomēr Komiteja vēlētos noskaidrot, kāpēc tik liela daļa ES pārstrādājamo metāla atkritumu tiek eksportēta ārpus ES, ja pārstrādāti metāllūžņi bieži vien ir ievērojami vērtīgāks un lētāks materiāls par sākotnējo izejvielu; faktiski mēs subsidējam Ķīnu. |
| --- | --- |

4.1.1

Šie pēdējie minētie pīlāri ir ļoti svarīgi, taču tie neietilpst šā atzinuma tematikā. Tomēr Komiteja vēlētos noskaidrot, kāpēc tik liela daļa ES pārstrādājamo metāla atkritumu tiek eksportēta ārpus ES, ja pārstrādāti metāllūžņi bieži vien ir ievērojami vērtīgāks un lētāks materiāls par sākotnējo izejvielu; faktiski mēs subsidējam Ķīnu.

| 4.2 | Komisijas 2011. gada paziņojumā ietverts ziņojums, ko sniegusi tās Ad-hoc darba grupa jautājumā par kritiski svarīgo izejvielu noteikšanu. Par to Komiteja rakstīja savā atzinumā par tematu “Aktuālo jautājumu risināšana preču tirgu un izejvielu jomā” (17), kurā skatīts arī jautājums par finanšu tirgu lomu. |
| --- | --- |

4.2

Komisijas 2011. gada paziņojumā ietverts ziņojums, ko sniegusi tās Ad-hoc darba grupa jautājumā par kritiski svarīgo izejvielu noteikšanu. Par to Komiteja rakstīja savā atzinumā par tematu “Aktuālo jautājumu risināšana preču tirgu un izejvielu jomā” (17), kurā skatīts arī jautājums par finanšu tirgu lomu.

| 4.2.1 | Kā jau minēts, paziņojumā ir uzskaitītas 14 galvenās kritiski svarīgās izejvielas, norādot to otrreizējas pārstrādes un aizstājamības līmeņus. Komiteja ir gandarīta, ka pārskatīšana notiek, vispusīgi apspriežoties ar ieinteresētajām personām, lai gan netiek apskatītas tādas politikas iespējas, kas būtu pašsaprotamas, piemēram, ASV vai Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

4.2.1

Kā jau minēts, paziņojumā ir uzskaitītas 14 galvenās kritiski svarīgās izejvielas, norādot to otrreizējas pārstrādes un aizstājamības līmeņus. Komiteja ir gandarīta, ka pārskatīšana notiek, vispusīgi apspriežoties ar ieinteresētajām personām, lai gan netiek apskatītas tādas politikas iespējas, kas būtu pašsaprotamas, piemēram, ASV vai Apvienotajā Karalistē.

| 4.2.2 | Komiteja atzinīgi vērtē kopumā ļoti rūpīgo metodiku. Papildus citiem aspektiem šī metodika pievēršas derīgajiem izrakteņiem (un blakusproduktiem), kuriem ir būtiska ekonomiskā nozīme (salīdzinot izrakteņus ar ļoti atšķirīgām raksturiezīmēm, ko turklāt izmanto daudzās dažādās nozarēs), izrakteņiem, attiecībā uz kuriem ir augsts piegādes risks, un izrakteņiem, kuriem trūkst gatavu aizstājēju. Izmantojot Pasaules Bankas rādītājus, tiek identificētas izcelsmes valstis, kurās ir vāja pārvaldība vai augsts problēmu risks (no patvaļīgas eksporta kvotu noteikšanas līdz pilsoņu karam), vai zemi vides standarti. Tāpat tiek pārbaudīti potenciālie otrreizējas pārstrādes līmeņi, arī rūdas pakāpes kvalitāte, cenu svārstības un nepārtraukta ģeogrāfiskā pieejamība. Šis detalizētais darbs joprojām ir būtiski svarīgs. |
| --- | --- |

4.2.2

Komiteja atzinīgi vērtē kopumā ļoti rūpīgo metodiku. Papildus citiem aspektiem šī metodika pievēršas derīgajiem izrakteņiem (un blakusproduktiem), kuriem ir būtiska ekonomiskā nozīme (salīdzinot izrakteņus ar ļoti atšķirīgām raksturiezīmēm, ko turklāt izmanto daudzās dažādās nozarēs), izrakteņiem, attiecībā uz kuriem ir augsts piegādes risks, un izrakteņiem, kuriem trūkst gatavu aizstājēju. Izmantojot Pasaules Bankas rādītājus, tiek identificētas izcelsmes valstis, kurās ir vāja pārvaldība vai augsts problēmu risks (no patvaļīgas eksporta kvotu noteikšanas līdz pilsoņu karam), vai zemi vides standarti. Tāpat tiek pārbaudīti potenciālie otrreizējas pārstrādes līmeņi, arī rūdas pakāpes kvalitāte, cenu svārstības un nepārtraukta ģeogrāfiskā pieejamība. Šis detalizētais darbs joprojām ir būtiski svarīgs.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  ES izejvielu tirdzniecības politika. Otrais darbības pārskats, 2012. gada maijs.

1

(2)  COM(2008) 699 final un COM(2013) 442 final.

2

(3)  Komisijas paziņojums “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem — nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšana pasaulē” (COM(2013) 92 final), 2013. gada 27. februāris; OV C 271, 19.9.2013., 144.–150. lpp.

3

(4)  Skat 1. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  COM(2011) 25 final.

5

(6)  ESAO uzticamības pārbaudes pamatnostādnes par atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm konfliktu skartās un augsta riska teritorijās, Otrais izdevums, 2012. g.

6

(7)  COM (2006)567 final, 2006. gada 4. oktobris, 3.1. punkta iii) apakšpunkts.

7

(8)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

8

(9)  Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīva.

9

(10)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Enerģētikas ceļvedis 2050” ”, COM(2011) 885 final, OV C 229, 31.7.2012., 126.–132. lpp.

10

(11)  Komisijas paziņojums COM (2011) 540 final, kas citēts Komitejas atzinumā par tematu “Starpvaldību nolīgumi starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā”, OV C 68, 6.3.2012.

11

(12)  EESK atzinums par tematu “ES enerģētikas politikas ārējā dimensija”, OV C 182, 4.8.2009., 8.–12. lpp.

12

(13)  EESK atzinums par tematu “Energoapgāde. Kādai jābūt mūsu kaimiņattiecību politikai, lai ES energoapgāde būtu nodrošināta?” - OV C 132, 3.5.2011., 15.–21. lpp.

13

(14)  EESK atzinums par tematu “Tirdzniecība un pārtikas nodrošinājums”, OV C 255, 22.9.2010., 1.–9. lpp.

14

(15)  Sk. 2. un 5. zemsvītras piezīmi.

15

(16)  EESK atzinums “Ceļā uz visaptverošu Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku”, OV C 318, 29.10.2011.

16

(17)  OV C 318, 29.10.2011., 76.-81. lpp.

17

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/53 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/53

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Vienotā tirgus akts – trūkstošie pasākumi” (atzinuma papildinājums)

2014/C 67/09

Ziņotāja:
  FEDERSPIEL

Līdzziņotāji:
  SIECKER un VOLEŠ

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2013. gada 14. februārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt atzinumu par tematu

“Vienotā tirgus akts — trūkstošo pasākumu apzināšana”

(atzinuma papildinājums).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2013. gada 2. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (2013. gada 16. oktobra sēdē), ar 119 balsīm par, 4 balsīm pret un 13 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) kopš 2010. gada seko līdzi iniciatīvām, ko Komisija īsteno, lai dotu jaunu stimulu vienotajam tirgum. Atzinumā par Vienotā tirgus aktu I (1) Komiteja uzskaitīja virkni pasākumu, kurus, pēc tās domām, vajadzēja iekļaut Komisijas priekšlikumos (2). Būtu jāņem vērā ziņojumā par ES pilsonību “Likvidējot šķēršļus ES pilsoņu tiesību īstenošanai” (3) iekļautās piezīmes un secinājumi. EESK vērš Komisijas uzmanību uz to, ka pašlaik vienotā tirgus darbību kavē vairāk šķēršļu nekā tā izveidošanas brīdī (4). |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) kopš 2010. gada seko līdzi iniciatīvām, ko Komisija īsteno, lai dotu jaunu stimulu vienotajam tirgum. Atzinumā par Vienotā tirgus aktu I (1) Komiteja uzskaitīja virkni pasākumu, kurus, pēc tās domām, vajadzēja iekļaut Komisijas priekšlikumos (2). Būtu jāņem vērā ziņojumā par ES pilsonību “Likvidējot šķēršļus ES pilsoņu tiesību īstenošanai” (3) iekļautās piezīmes un secinājumi. EESK vērš Komisijas uzmanību uz to, ka pašlaik vienotā tirgus darbību kavē vairāk šķēršļu nekā tā izveidošanas brīdī (4).

| 1.2 | EESK ir viens no galvenajiem partneriem, kas organizē “Vienotā tirgus mēnesi”. Bez pilsoniskās sabiedrības organizāciju ieguldījuma nav iespējams izvēlēties pareizos pasākumus, kas vajadzīgi, lai dotu jaunu stimulu vienotajam tirgum, un kas vēlāk ietekmē šīs organizācijas. |
| --- | --- |

1.2

EESK ir viens no galvenajiem partneriem, kas organizē “Vienotā tirgus mēnesi”. Bez pilsoniskās sabiedrības organizāciju ieguldījuma nav iespējams izvēlēties pareizos pasākumus, kas vajadzīgi, lai dotu jaunu stimulu vienotajam tirgum, un kas vēlāk ietekmē šīs organizācijas.

| 1.3 | Pēc 30 gadu darbības pienācis laiks pārorientēt ES ekonomikas virzību un jābeidz uzskatīt, ka brīvais tirgus vienmēr spēs koriģēt nepareizu tirgus darbību. Nesenā ekonomikas un finanšu krīze smagi skāra iedzīvotājus, un pēc viņu nestajiem “upuriem” ir jāpaver jaunas izredzes, jo pretējā gadījumā atbalsts Eiropas integrācijai samazināsies vēl vairāk. Šai sakarā jāatzīst, ka iniciatīvu Vienotā tirgus akts I un II pieņemšana un īstenošana norit pārāk lēni. |
| --- | --- |

1.3

Pēc 30 gadu darbības pienācis laiks pārorientēt ES ekonomikas virzību un jābeidz uzskatīt, ka brīvais tirgus vienmēr spēs koriģēt nepareizu tirgus darbību. Nesenā ekonomikas un finanšu krīze smagi skāra iedzīvotājus, un pēc viņu nestajiem “upuriem” ir jāpaver jaunas izredzes, jo pretējā gadījumā atbalsts Eiropas integrācijai samazināsies vēl vairāk. Šai sakarā jāatzīst, ka iniciatīvu Vienotā tirgus akts I un II pieņemšana un īstenošana norit pārāk lēni.

| 1.4 | Jāīsteno konkrēti pasākumi, lai apkarotu visa veida nabadzību (piemēram, saistībā ar enerģiju, patēriņu, pārmērīgām parādsaistībām utt.), ko izraisījusi finanšu krīze un kas kavē izaugsmi un vienotā tirgus izveides pabeigšanu. |
| --- | --- |

1.4

Jāīsteno konkrēti pasākumi, lai apkarotu visa veida nabadzību (piemēram, saistībā ar enerģiju, patēriņu, pārmērīgām parādsaistībām utt.), ko izraisījusi finanšu krīze un kas kavē izaugsmi un vienotā tirgus izveides pabeigšanu.

| 1.5 | EESK vairākkārt uzsvērusi, ka dalībvalstīm jāuzņemas iniciatīva un pienācīgi jāīsteno un jāievieš attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu atbilstošu vienotā tirgus darbību. Cenšoties panākt izpildi, nepieciešama jauna pārrobežu dimensija, kas aptver arī sadarbību. Nākotnē dzīvotspējīga vienotā tirgus pamatā jābūt ilgtspējīgai un reāli konkurētspējīgai ekonomikai, kas balstīta uz ilgtspējīgiem procesiem un produktiem, pienācīgiem darba apstākļiem un jauninājumiem. Svarīgi, lai Komisija nodrošinātu, ka vienotā tirgus uzmanības centrā ir 500 miljoni ES iedzīvotāju. Viņi ir būtisks ekonomisks spēks, kura izdevumi veido 56 % no Eiropas Savienības IKP, kā norādīts Komisijas izstrādātajā Patērētāju tiesību aizsardzības programmā (5). |
| --- | --- |

1.5

EESK vairākkārt uzsvērusi, ka dalībvalstīm jāuzņemas iniciatīva un pienācīgi jāīsteno un jāievieš attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu atbilstošu vienotā tirgus darbību. Cenšoties panākt izpildi, nepieciešama jauna pārrobežu dimensija, kas aptver arī sadarbību. Nākotnē dzīvotspējīga vienotā tirgus pamatā jābūt ilgtspējīgai un reāli konkurētspējīgai ekonomikai, kas balstīta uz ilgtspējīgiem procesiem un produktiem, pienācīgiem darba apstākļiem un jauninājumiem. Svarīgi, lai Komisija nodrošinātu, ka vienotā tirgus uzmanības centrā ir 500 miljoni ES iedzīvotāju. Viņi ir būtisks ekonomisks spēks, kura izdevumi veido 56 % no Eiropas Savienības IKP, kā norādīts Komisijas izstrādātajā Patērētāju tiesību aizsardzības programmā (5).

| 1.6 | Vienotajam tirgum jādarbojas kā instrumentam, kas, ievērojot tiesību aktus sociālajā un vides jomā, nodrošina konkrētus rezultātus. Iniciatīvas Vienotā tirgus akts I un II jāsaskaņo ar pasākumiem, ko veic ekonomiskās un monetārās savienības stiprināšanai (Fiskālais pakts, Eiropas Stabilizācijas mehānisms, pakts “Euro plus” u.c.). |
| --- | --- |

1.6

Vienotajam tirgum jādarbojas kā instrumentam, kas, ievērojot tiesību aktus sociālajā un vides jomā, nodrošina konkrētus rezultātus. Iniciatīvas Vienotā tirgus akts I un II jāsaskaņo ar pasākumiem, ko veic ekonomiskās un monetārās savienības stiprināšanai (Fiskālais pakts, Eiropas Stabilizācijas mehānisms, pakts “Euro plus” u.c.).

| 1.7 | Sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumiem jāizmanto, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, piemēram, savstarpīguma principa piemērošanu attiecībā uz tarifiem, vienlaikus saglabājot augstus patērētāju, vides un sociālās aizsardzības standartus. Konkurencē ar citiem pasaules mēroga dalībniekiem Eiropas Savienībai jāpievērš uzmanība faktoriem, kas var stiprināt tās konkurētspēju, piemēram, energoresursu pieejamībai, darbaspēka kvalifikācijai un darba tirgus elastībai. |
| --- | --- |

1.7

Sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumiem jāizmanto, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, piemēram, savstarpīguma principa piemērošanu attiecībā uz tarifiem, vienlaikus saglabājot augstus patērētāju, vides un sociālās aizsardzības standartus. Konkurencē ar citiem pasaules mēroga dalībniekiem Eiropas Savienībai jāpievērš uzmanība faktoriem, kas var stiprināt tās konkurētspēju, piemēram, energoresursu pieejamībai, darbaspēka kvalifikācijai un darba tirgus elastībai.

2.   Vienotais digitālais tirgus

2.1   Nesen pieņemtajā regulā par selektīvās izplatīšanas tīkliem saglabāta atšķirība starp nesaistes un tiešsaistes izplatīšanas kanāliem, paredzot, ka atsevišķiem izplatītājiem drīkst noteikt prasību pirms tiešsaistes pārdošanas uzsākšanas izveidot fiziski pastāvošu veikalu. Jaunā regula neaizliegs ikdienas lietošanas produktu selektīvu izplatīšanu, kas var negatīvi ietekmēt konkurenci un patērētāju izvēli.

2.2   Eiropas Komisijai būtu jāieņem stingra nostāja un jāapstiprina meklēšanas neitralitātes princips, atbilstoši kuram meklētājprogrammas savās komerciālajās interesēs nedrīkst manipulēt ar meklēšanā iegūtajiem rezultātiem. Novēršanas pasākumi, kas balstās uz meklēšanas rezultātu marķēšanu, nav pietiekami, lai atjaunotu konkurenci, apturētu konkurences noteikumiem neatbilstošu rīcību un veicinātu patērētāju labklājību.

2.3   Datu aizsardzība

| 2.3.1 | Līdzko tiks pieņemta pārskatītā regula par datu aizsardzību, dalībvalstīm būs vajadzīgas vadlīnijas par īpašajiem nosacījumiem, lai varētu nodrošināt saskaņotu ieviešanu. |
| --- | --- |

2.3.1

Līdzko tiks pieņemta pārskatītā regula par datu aizsardzību, dalībvalstīm būs vajadzīgas vadlīnijas par īpašajiem nosacījumiem, lai varētu nodrošināt saskaņotu ieviešanu.

| 2.3.2 | Īpaša uzmanība jāpievērš standartizētu paziņojumu par personas datu aizsardzību izstrādei. Jaunā regula paredz, ka noteikumiem par personas datu aizsardzību jābūt pārskatāmiem un lietotājiem saprotamiem. Standartizētu paziņojumu par personas datu aizsardzību izstrāde palīdzēs nodrošināt, ka patērētāji ir pienācīgi informēti par viņu personas datu apstrādi, turklāt noteikumi par personas datu aizsardzību vairs nebūs gari un sarežģīti juridiski teksti. Būtu jānodrošina, ka uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, netiek radīts neproporcionāls administratīvais slogs un izmaksas. |
| --- | --- |

2.3.2

Īpaša uzmanība jāpievērš standartizētu paziņojumu par personas datu aizsardzību izstrādei. Jaunā regula paredz, ka noteikumiem par personas datu aizsardzību jābūt pārskatāmiem un lietotājiem saprotamiem. Standartizētu paziņojumu par personas datu aizsardzību izstrāde palīdzēs nodrošināt, ka patērētāji ir pienācīgi informēti par viņu personas datu apstrādi, turklāt noteikumi par personas datu aizsardzību vairs nebūs gari un sarežģīti juridiski teksti. Būtu jānodrošina, ka uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, netiek radīts neproporcionāls administratīvais slogs un izmaksas.

2.4   Autortiesības

| 2.4.1 | Saskaņā ar kādreizējā komisāra Vitorino kga ieteikumiem Eiropas Komisijai turpmāk jāveic pasākumi, lai nodrošinātu pašreizējās autortiesību nodevu sistēmas pakāpenisku likvidēšanu. Pašreizējā sistēma tuvākajā laikā jāreformē, un ir jāprecizē, ka digitālajam saturam, kam nepieciešamas licences, nedrīkst noteikt papildu nodevas gadījumos, kad to augšuplādē mākoņdatošanas vietnē vai pakalpojumu sniedzējs to uzglabā šādā vietnē. Būtiski ir arī nodrošināt, lai autortiesību nodevas būtu redzamas gala patērētājiem un tās tiktu aprēķinātas, ievērojot ekonomisko kaitējumu, ko nodarījusi kopiju izgatavošana personiskai lietošanai. |
| --- | --- |

2.4.1

Saskaņā ar kādreizējā komisāra Vitorino kga ieteikumiem Eiropas Komisijai turpmāk jāveic pasākumi, lai nodrošinātu pašreizējās autortiesību nodevu sistēmas pakāpenisku likvidēšanu. Pašreizējā sistēma tuvākajā laikā jāreformē, un ir jāprecizē, ka digitālajam saturam, kam nepieciešamas licences, nedrīkst noteikt papildu nodevas gadījumos, kad to augšuplādē mākoņdatošanas vietnē vai pakalpojumu sniedzējs to uzglabā šādā vietnē. Būtiski ir arī nodrošināt, lai autortiesību nodevas būtu redzamas gala patērētājiem un tās tiktu aprēķinātas, ievērojot ekonomisko kaitējumu, ko nodarījusi kopiju izgatavošana personiskai lietošanai.

| 2.4.2 | Ar 2001. gadā pieņemto direktīvu par autortiesībām nav sasniegts mērķis saskaņot ES dalībvalstu tiesību aktus autortiesību jomā. Noteikti ļoti atšķirīgi izņēmumi un ierobežojumi, kas rada juridisku nenoteiktību gan patērētājiem, gan satura radītājiem. Būtu jānosaka, ka minētās direktīvas pārskatīšana ir prioritārs uzdevums. |
| --- | --- |

2.4.2

Ar 2001. gadā pieņemto direktīvu par autortiesībām nav sasniegts mērķis saskaņot ES dalībvalstu tiesību aktus autortiesību jomā. Noteikti ļoti atšķirīgi izņēmumi un ierobežojumi, kas rada juridisku nenoteiktību gan patērētājiem, gan satura radītājiem. Būtu jānosaka, ka minētās direktīvas pārskatīšana ir prioritārs uzdevums.

| 2.4.3 | Pašlaik spēkā esošā audiovizuālā satura izplatīšanas sistēma, kas izmanto platformas un teritoriālus “izplatīšanas logus”, ir jāpielāgo digitālajai videi un patērētāju vēlmēm. Būtu jāierobežo filmu hronoloģiska izlaišana dažādos medijos (kinoteātros, DVD formātā, video formātā pēc pieprasījuma) un teritorijās, un jāpieļauj zināma elastība. Pastāv iespējas izmēģināt novatoriskus uzņēmējdarbības modeļus, kas ļautu audiovizuālo saturu vienā un tajā pašā dienā izplatīt valstīs ar kopīgām kultūras un valodas tradīcijām. |
| --- | --- |

2.4.3

Pašlaik spēkā esošā audiovizuālā satura izplatīšanas sistēma, kas izmanto platformas un teritoriālus “izplatīšanas logus”, ir jāpielāgo digitālajai videi un patērētāju vēlmēm. Būtu jāierobežo filmu hronoloģiska izlaišana dažādos medijos (kinoteātros, DVD formātā, video formātā pēc pieprasījuma) un teritorijās, un jāpieļauj zināma elastība. Pastāv iespējas izmēģināt novatoriskus uzņēmējdarbības modeļus, kas ļautu audiovizuālo saturu vienā un tajā pašā dienā izplatīt valstīs ar kopīgām kultūras un valodas tradīcijām.

2.5   Digitālie produkti

| 2.5.1 | Ar direktīvu par patērētāju tiesībām 2011. gadā sāktais saskaņošanas process ir jāturpina, pārskatot un atjauninot 1999. gadā pieņemto Patēriņa preču tirdzniecības direktīvu, lai spētu reaģēt uz digitālās ekonomikas izaicinājumiem. Steidzami ir jārod risinājumi saistībā ar produktiem, kuru digitālais saturs ir bojāts. |
| --- | --- |

2.5.1

Ar direktīvu par patērētāju tiesībām 2011. gadā sāktais saskaņošanas process ir jāturpina, pārskatot un atjauninot 1999. gadā pieņemto Patēriņa preču tirdzniecības direktīvu, lai spētu reaģēt uz digitālās ekonomikas izaicinājumiem. Steidzami ir jārod risinājumi saistībā ar produktiem, kuru digitālais saturs ir bojāts.

| 2.5.2 | Komisijai būtu jāizstrādā vadlīnijas attiecībā uz klauzulas par negodīgiem līguma noteikumiem (Direktīva 1993/13/EEK) izmantošanu patērētāju līgumos par digitālā satura piegādi. |
| --- | --- |

2.5.2

Komisijai būtu jāizstrādā vadlīnijas attiecībā uz klauzulas par negodīgiem līguma noteikumiem (Direktīva 1993/13/EEK) izmantošanu patērētāju līgumos par digitālā satura piegādi.

3.   Preces un pakalpojumi

| 3.1 | Eiropas Komisija 2013. gada septembrī ierosināja tiesību aktu kopumu, kura mērķis ir pabeigt vienotā telekomunikāciju tirgus izveidi. EESK pauž nožēlu par to, ka priekšlikumā nav izmantota iespēja vēl vairāk samazināt viesabonēšanas izmaksas un tādā veidā uzlabot vienoto tirgu, ievērojot ES iedzīvotāju intereses. EESK atzinīgi vērtē ierosinātos noteikumus, kas paver iespēju vieglāk nomainīt operatoru, nodrošinās godīgus līguma noteikumus un komercpraksi un uzlabos noteikumu izpildi un patērētāju kolektīvās tiesiskās aizsardzības pieejamību. |
| --- | --- |

3.1

Eiropas Komisija 2013. gada septembrī ierosināja tiesību aktu kopumu, kura mērķis ir pabeigt vienotā telekomunikāciju tirgus izveidi. EESK pauž nožēlu par to, ka priekšlikumā nav izmantota iespēja vēl vairāk samazināt viesabonēšanas izmaksas un tādā veidā uzlabot vienoto tirgu, ievērojot ES iedzīvotāju intereses. EESK atzinīgi vērtē ierosinātos noteikumus, kas paver iespēju vieglāk nomainīt operatoru, nodrošinās godīgus līguma noteikumus un komercpraksi un uzlabos noteikumu izpildi un patērētāju kolektīvās tiesiskās aizsardzības pieejamību.

| 3.2 | Saskaņoto un nesaskaņoto jomu attiecība atbilst ekonomikas pamatvajadzībām. Pirms saskaņošanas citu preču sektoros jāveic rūpīga analīze. Saistībā ar nesaskaņotiem sektoriem, uz kuriem attiecas savstarpējās atzīšanas principi, Komisijai būtu jāpublicē vadlīnijas par tādu privātu pārbaudes struktūru lomu un tiesisko statusu, kuras nepieņem sertifikātus, ko izdevušas citu valstu pārbaudes struktūras. Jāpilnveido Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē divās valodās publicētais nesaskaņoto produktu saraksts. |
| --- | --- |

3.2

Saskaņoto un nesaskaņoto jomu attiecība atbilst ekonomikas pamatvajadzībām. Pirms saskaņošanas citu preču sektoros jāveic rūpīga analīze. Saistībā ar nesaskaņotiem sektoriem, uz kuriem attiecas savstarpējās atzīšanas principi, Komisijai būtu jāpublicē vadlīnijas par tādu privātu pārbaudes struktūru lomu un tiesisko statusu, kuras nepieņem sertifikātus, ko izdevušas citu valstu pārbaudes struktūras. Jāpilnveido Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē divās valodās publicētais nesaskaņoto produktu saraksts.

| 3.3 | Vēl joprojām nav izveidots vienots privātpersonām sniegto finanšu pakalpojumu tirgus. Ekonomisku un komerciālu šķēršļu dēļ patērētājiem praktiski liegta iespēja ārvalstīs iegādāties finanšu pakalpojumus. Tā kā pašlaik dalībvalstīs vērojamas lielas banku kontu, krājkontu, hipotēku un citu produktu kvalitātes un cenas atšķirības, patērētāji varētu būt ieinteresēti iegādāties ārvalstu finanšu produktus. EESK rosina Eiropas Komisiju analizēt šo stāvokli un nākt klajā ar iniciatīvām. Patērētāji bieži vien nevar saņemt objektīvus un neatkarīgus ieteikumus/konsultācijas par būtiskiem finanšu lēmumiem, kas saistīti ar viņu pensiju uzkrājumiem, citiem ieguldījumiem vai ilgtermiņa kredītiem. Visā Eiropā būtu jāveicina neatkarīgi un pieejami finanšu konsultāciju modeļi. |
| --- | --- |

3.3

Vēl joprojām nav izveidots vienots privātpersonām sniegto finanšu pakalpojumu tirgus. Ekonomisku un komerciālu šķēršļu dēļ patērētājiem praktiski liegta iespēja ārvalstīs iegādāties finanšu pakalpojumus. Tā kā pašlaik dalībvalstīs vērojamas lielas banku kontu, krājkontu, hipotēku un citu produktu kvalitātes un cenas atšķirības, patērētāji varētu būt ieinteresēti iegādāties ārvalstu finanšu produktus. EESK rosina Eiropas Komisiju analizēt šo stāvokli un nākt klajā ar iniciatīvām. Patērētāji bieži vien nevar saņemt objektīvus un neatkarīgus ieteikumus/konsultācijas par būtiskiem finanšu lēmumiem, kas saistīti ar viņu pensiju uzkrājumiem, citiem ieguldījumiem vai ilgtermiņa kredītiem. Visā Eiropā būtu jāveicina neatkarīgi un pieejami finanšu konsultāciju modeļi.

| 3.4 | Joprojām neizdodas panākt finanšu jomā spēkā esošo tiesību aktu pilnīgu ievērošanu, proti, dažās dalībvalstīs nav valsts iestādes, kas atbildētu par patērētāju aizsardzību. Ja šāda iestāde tomēr pastāv, tad tās pilnvaras bieži vien ir ierobežotas. Arī pirms diviem gadiem izveidoto Eiropas līmeņa uzraudzības iestāžu (Eiropas banku iestāde (EBA), Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (ESMA) un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde (EIOPA)) pilnvaras patērētāju aizsardzības jomā nav pietiekami plašas. Šo iestāžu pilnvaras šajā jomā būtu jāpaplašina, un tām būtu jāspēj nodrošināt koordināciju ar valsts iestādēm. |
| --- | --- |

3.4

Joprojām neizdodas panākt finanšu jomā spēkā esošo tiesību aktu pilnīgu ievērošanu, proti, dažās dalībvalstīs nav valsts iestādes, kas atbildētu par patērētāju aizsardzību. Ja šāda iestāde tomēr pastāv, tad tās pilnvaras bieži vien ir ierobežotas. Arī pirms diviem gadiem izveidoto Eiropas līmeņa uzraudzības iestāžu (Eiropas banku iestāde (EBA), Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (ESMA) un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde (EIOPA)) pilnvaras patērētāju aizsardzības jomā nav pietiekami plašas. Šo iestāžu pilnvaras šajā jomā būtu jāpaplašina, un tām būtu jāspēj nodrošināt koordināciju ar valsts iestādēm.

| 3.5 | Visvairāk uzlabojumu varētu veikt iekšējā pakalpojumu tirgū, kurā ietilpst arī tīklu infrastruktūras pakalpojumi (telekomunikācijas, elektrība, gāze, transports un apdrošināšana). Visās dalībvalstīs pastāvošo vienoto kontaktpunktu darbības uzlabošana ir priekšnosacījums, lai direktīva spētu sekmēt izaugsmi un jaunu darbavietu radīšanu. Komisijai būtu regulāri jāpublicē ieteikumi ar mērķi likvidēt šķēršļus, kas tika apzināti, veicot salīdzinošo izvērtēšanu par direktīvas īstenošanu (6). EESK rosina izveidot plašu datu bāzi, kas aptvertu visus atļauju režīmus, lai apzinātu labāko regulatīvo praksi un norādītu uz nevajadzīgām un nepieņemamām prasībām, ko nosaka atļauju izsniedzējas iestādes. |
| --- | --- |

3.5

Visvairāk uzlabojumu varētu veikt iekšējā pakalpojumu tirgū, kurā ietilpst arī tīklu infrastruktūras pakalpojumi (telekomunikācijas, elektrība, gāze, transports un apdrošināšana). Visās dalībvalstīs pastāvošo vienoto kontaktpunktu darbības uzlabošana ir priekšnosacījums, lai direktīva spētu sekmēt izaugsmi un jaunu darbavietu radīšanu. Komisijai būtu regulāri jāpublicē ieteikumi ar mērķi likvidēt šķēršļus, kas tika apzināti, veicot salīdzinošo izvērtēšanu par direktīvas īstenošanu (6). EESK rosina izveidot plašu datu bāzi, kas aptvertu visus atļauju režīmus, lai apzinātu labāko regulatīvo praksi un norādītu uz nevajadzīgām un nepieņemamām prasībām, ko nosaka atļauju izsniedzējas iestādes.

4.   Darba ņēmēju pārvietošanās brīvība

| 4.1 | EESK atbalsta pasākumus darba ņēmēju pārvietošanās brīvības uzlabošanai, tostarp tādu šķēršļu likvidēšanu kā kvalifikācijas atzīšana. Īpaši svarīgi ir modernizēt un liberalizēt šo sistēmu un uzlabot koordināciju veselības aprūpes jomā, lai novērstu darbaspēka trūkumu nosūtītājvalstīs, stiprinātu sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju un izveidotu vienotus kontaktpunktus, kas atvieglotu reģistrēšanās procedūru (7). |
| --- | --- |

4.1

EESK atbalsta pasākumus darba ņēmēju pārvietošanās brīvības uzlabošanai, tostarp tādu šķēršļu likvidēšanu kā kvalifikācijas atzīšana. Īpaši svarīgi ir modernizēt un liberalizēt šo sistēmu un uzlabot koordināciju veselības aprūpes jomā, lai novērstu darbaspēka trūkumu nosūtītājvalstīs, stiprinātu sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju un izveidotu vienotus kontaktpunktus, kas atvieglotu reģistrēšanās procedūru (7).

| 4.2 | Pateicoties vispārējai pamatdirektīvai, ar to saistītajām direktīvām un pastāvīgajai uzraudzībai, ko veic, īstenojot daudzgadu stratēģiskos plānus, ir panākta drošības noteikumu (tostarp minimālo prasību) konverģence; šos noteikumus ir atzinuši arī darba ņēmēji, tostarp (pagaidu vai mobilā) pārrobežu darbā iesaistītie. Kopš 1978. gada šis process pastāvīgi turpināts, secīgi īstenojot rīcības plānus. Pēdējā rīcības plāna darbībai beidzoties 2012. gada decembrī, Komisija nesāka jauna rīcības plāna īstenošanu. Lai turpinātu šo konverģences procesu, Eiropas Komisijai ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem steidzami būtu jāpieņem jauna ES stratēģija augstu drošības standartu veicināšanai (kā uzsvērusi Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja). |
| --- | --- |

4.2

Pateicoties vispārējai pamatdirektīvai, ar to saistītajām direktīvām un pastāvīgajai uzraudzībai, ko veic, īstenojot daudzgadu stratēģiskos plānus, ir panākta drošības noteikumu (tostarp minimālo prasību) konverģence; šos noteikumus ir atzinuši arī darba ņēmēji, tostarp (pagaidu vai mobilā) pārrobežu darbā iesaistītie. Kopš 1978. gada šis process pastāvīgi turpināts, secīgi īstenojot rīcības plānus. Pēdējā rīcības plāna darbībai beidzoties 2012. gada decembrī, Komisija nesāka jauna rīcības plāna īstenošanu. Lai turpinātu šo konverģences procesu, Eiropas Komisijai ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem steidzami būtu jāpieņem jauna ES stratēģija augstu drošības standartu veicināšanai (kā uzsvērusi Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja).

| 4.3 | Monti II regulas atcelšana neatrisina problēmas, ko radījusi Eiropas Kopienu Tiesa ar tās spriedumiem, kas balstīti uz neatbilstošiem ES tiesību aktiem par darba ņēmēju norīkošanu darbā (8) un tās īstenošanu. Eiropas sociālie partneri nav spējuši panākt vienošanos šajā jomā. Komisijai būtu jāapsver priekšlikums dalībvalstīm par sociālās attīstības protokola pievienošanu Eiropas līgumiem, un minētajā protokolā būtu jānosaka, ka sociālās tiesības nav pakārtotas ekonomiskajām brīvībām. Tādā veidā varētu precizēt, ka vienotais tirgus nav pašmērķis, bet tika izveidots arī ar mērķi panākt sociālo attīstību un labklājību visiem ES iedzīvotājiem (9). |
| --- | --- |

4.3

Monti II regulas atcelšana neatrisina problēmas, ko radījusi Eiropas Kopienu Tiesa ar tās spriedumiem, kas balstīti uz neatbilstošiem ES tiesību aktiem par darba ņēmēju norīkošanu darbā (8) un tās īstenošanu. Eiropas sociālie partneri nav spējuši panākt vienošanos šajā jomā. Komisijai būtu jāapsver priekšlikums dalībvalstīm par sociālās attīstības protokola pievienošanu Eiropas līgumiem, un minētajā protokolā būtu jānosaka, ka sociālās tiesības nav pakārtotas ekonomiskajām brīvībām. Tādā veidā varētu precizēt, ka vienotais tirgus nav pašmērķis, bet tika izveidots arī ar mērķi panākt sociālo attīstību un labklājību visiem ES iedzīvotājiem (9).

| 4.4 | ES pamattiesību pārkāpšanas gadījumos darba ņēmējiem, patērētājiem un uzņēmumiem jābūt iespējām panākt tiem ES tiesību aktos piešķirto tiesību ievērošanu. Taču šai sakarā ES norāda vienīgi uz patērētāju un uzņēmumu tiesībām. Darba ņēmējiem jābūt tādām pašām iespējām pārrobežu darba strīdos panākt viņiem ES tiesību aktos noteikto tiesību ievērošanu. Lai gan bieži tiek apgalvots, ka darba ņēmējiem ir iespēja piekļūt tiesu sistēmai un viņi uzņēmējvalstu vietējās tiesās var pieprasīt tiesisko aizsardzību, kā arī darba apstākļu un tiesību normu ievērošanu, praksē viņi tiek nosūtīti uz savas valsts tiesām (10). |
| --- | --- |

4.4

ES pamattiesību pārkāpšanas gadījumos darba ņēmējiem, patērētājiem un uzņēmumiem jābūt iespējām panākt tiem ES tiesību aktos piešķirto tiesību ievērošanu. Taču šai sakarā ES norāda vienīgi uz patērētāju un uzņēmumu tiesībām. Darba ņēmējiem jābūt tādām pašām iespējām pārrobežu darba strīdos panākt viņiem ES tiesību aktos noteikto tiesību ievērošanu. Lai gan bieži tiek apgalvots, ka darba ņēmējiem ir iespēja piekļūt tiesu sistēmai un viņi uzņēmējvalstu vietējās tiesās var pieprasīt tiesisko aizsardzību, kā arī darba apstākļu un tiesību normu ievērošanu, praksē viņi tiek nosūtīti uz savas valsts tiesām (10).

5.   Transponēšana valstu tiesību aktos, ieviešana un izpildes panākšana

| 5.1 | Jaunu problēmu patērētāju tiesību ievērošanas jomā rada lielie starptautiskie uzņēmumi un apvienības, kas izmanto Eiropas mēroga tirdzniecības stratēģijas, kuras ar valstu līmeņa izpildes panākšanas koncepcijām vairs nevar ietekmēt. Būtu jātiecas uzlabot sadarbību starp valstu tiesībaizsardzības iestādēm un jāstiprina Eiropas Komisijas loma šo darbību kopīgā koordinēšanā. Labāk jāizmanto sinerģijas starp valsts un privātajiem dalībniekiem (piemēram, patērētāju organizācijām), kuru uzdevums ir izpildes panākšana. |
| --- | --- |

5.1

Jaunu problēmu patērētāju tiesību ievērošanas jomā rada lielie starptautiskie uzņēmumi un apvienības, kas izmanto Eiropas mēroga tirdzniecības stratēģijas, kuras ar valstu līmeņa izpildes panākšanas koncepcijām vairs nevar ietekmēt. Būtu jātiecas uzlabot sadarbību starp valstu tiesībaizsardzības iestādēm un jāstiprina Eiropas Komisijas loma šo darbību kopīgā koordinēšanā. Labāk jāizmanto sinerģijas starp valsts un privātajiem dalībniekiem (piemēram, patērētāju organizācijām), kuru uzdevums ir izpildes panākšana.

| 5.2 | Valstu tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība ir kļuvusi par svarīgu jautājumu, taču līdz šim tā nav bijusi īpaši sekmīga. Gadījumos, kad patērētāju tiesības tiek pārkāptas Eiropas mērogā, Eiropas Komisijai būtu jāpiešķir lielāka loma valstu tiesībaizsardzības pasākumu koordinēšanā. Būtu arī jāturpina debates par to, vai Eiropas Komisijai būtu piešķiramas pilnvaras panākt ES patērētāju tiesību ievērošanu (tāpat kā konkurences tiesību jomā) (11). |
| --- | --- |

5.2

Valstu tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība ir kļuvusi par svarīgu jautājumu, taču līdz šim tā nav bijusi īpaši sekmīga. Gadījumos, kad patērētāju tiesības tiek pārkāptas Eiropas mērogā, Eiropas Komisijai būtu jāpiešķir lielāka loma valstu tiesībaizsardzības pasākumu koordinēšanā. Būtu arī jāturpina debates par to, vai Eiropas Komisijai būtu piešķiramas pilnvaras panākt ES patērētāju tiesību ievērošanu (tāpat kā konkurences tiesību jomā) (11).

6.   Īpaši ar patērētājiem saistīti jautājumi

6.1   EESK pauž nožēlu par to, ka pēc daudzu gadu darba un četrām konsultācijām ir ierosināta vienīgi nesaistoša iniciatīva par kolektīvo tiesisko aizsardzību. Turklāt Eiropas Komisijas ieteikumā ietvertie principi neatbilst patērētāju vajadzībām un ir pat vājāki nekā dažās dalībvalstīs jau spēkā esošās prasības.

6.2   Negodīga komercprakse

| 6.2.1 | Būtu jāveltī vairāk pūļu, lai panāktu direktīvas par uzņēmēju negodīgu komercpraksi ievērošanu, it sevišķi digitālajā vidē: šāda prakse galvenokārt vērojama e-komercijā (piemēram, prakse, kas maldina patērētājus par viņu likumīgajām tiesībām saņemt garantiju, kā arī nepārskatāmi un negodīgi līgumu noteikumi), un gaisa transporta nozarē saistībā ar tiešsaistes rezervāciju u.c. |
| --- | --- |

6.2.1

Būtu jāveltī vairāk pūļu, lai panāktu direktīvas par uzņēmēju negodīgu komercpraksi ievērošanu, it sevišķi digitālajā vidē: šāda prakse galvenokārt vērojama e-komercijā (piemēram, prakse, kas maldina patērētājus par viņu likumīgajām tiesībām saņemt garantiju, kā arī nepārskatāmi un negodīgi līgumu noteikumi), un gaisa transporta nozarē saistībā ar tiešsaistes rezervāciju u.c.

6.3   Pirmslīguma informācijas standartizēšana patērētāju līgumos

| 6.3.1 | EESK atzinīgi vērtē 2012. gadā pieņemtajā Patērētāju tiesību aizsardzības programmā ierosināto iniciatīvu par pirmslīguma informācijas standartizēšanu (Patērētāju tiesību direktīvas 5. un 6. pants). Standartizēšana padarītu pirmslīguma informāciju visaptverošu, pārredzamu, viegli pieejamu un lasāmu. Šai standartizēšanai būtu nepieciešama patērētāju apvienību palīdzība un atbalsts, un tās īstenošanā būtu jāņem vērā pētījumi par patērētāju rīcību, saskaroties ar lielu informācijas apjomu (piemēram, SWD(2012) 235 final, 19. jūlijs). |
| --- | --- |

6.3.1

EESK atzinīgi vērtē 2012. gadā pieņemtajā Patērētāju tiesību aizsardzības programmā ierosināto iniciatīvu par pirmslīguma informācijas standartizēšanu (Patērētāju tiesību direktīvas 5. un 6. pants). Standartizēšana padarītu pirmslīguma informāciju visaptverošu, pārredzamu, viegli pieejamu un lasāmu. Šai standartizēšanai būtu nepieciešama patērētāju apvienību palīdzība un atbalsts, un tās īstenošanā būtu jāņem vērā pētījumi par patērētāju rīcību, saskaroties ar lielu informācijas apjomu (piemēram, SWD(2012) 235 final, 19. jūlijs).

6.4   E-komercija un pārrobežu piegāde

| 6.4.1 | Jārisina problēmas saistībā ar pārrobežu piegādes augst(āk)ajām cenām salīdzinājumā ar piegādi valsts iekšienē un jārada tiešsaistes tirgi, kuros valda lielāka konkurence. Pārrobežu piegādes cena bieži vien ir tik augsta, ka iepirkšanās ārvalstīs patērētājiem nesniedz reālas priekšrocības pat gadījumā, ja preces cena ir zemāka. Pēc Eiropas Komisijas pasūtījuma 2011. gadā veiktais pētījums (12) liecina, ka publicētās cenas pārrobežu sūtījumiem ir vidēji divas reizes augstākas nekā salīdzināmiem sūtījumiem iekšzemē. |
| --- | --- |

6.4.1

Jārisina problēmas saistībā ar pārrobežu piegādes augst(āk)ajām cenām salīdzinājumā ar piegādi valsts iekšienē un jārada tiešsaistes tirgi, kuros valda lielāka konkurence. Pārrobežu piegādes cena bieži vien ir tik augsta, ka iepirkšanās ārvalstīs patērētājiem nesniedz reālas priekšrocības pat gadījumā, ja preces cena ir zemāka. Pēc Eiropas Komisijas pasūtījuma 2011. gadā veiktais pētījums (12) liecina, ka publicētās cenas pārrobežu sūtījumiem ir vidēji divas reizes augstākas nekā salīdzināmiem sūtījumiem iekšzemē.

6.5   Informācija patērētājiem

| 6.5.1 | Bieži Eiropas un valstu līmeņa tiesību aktu pamatā ir uzskats, ka informēti patērētāji ir apzinīgi patērētāji, kas spēj izvēlēties iespējami labākos produktus un pakalpojumus. Informācija patērētājiem vēl joprojām ir viens no galvenajiem reglamentējošiem instrumentiem, taču tā robežas ir labi zināmas, proti: patērētāji bieži vien nelasa vai nesaprot līgumos iekļauto informāciju, jo tā ir uzrakstīta un izklāstīta nesaprotamā veidā. Komisijai būtu jāanalizē stāvoklis un jāizstrādā politikas pasākumi, lai uzlabotu patērētājiem paredzēto informāciju un iesaistītu uzņēmējus, regulējošās iestādes un patērētāju organizācijas. |
| --- | --- |

6.5.1

Bieži Eiropas un valstu līmeņa tiesību aktu pamatā ir uzskats, ka informēti patērētāji ir apzinīgi patērētāji, kas spēj izvēlēties iespējami labākos produktus un pakalpojumus. Informācija patērētājiem vēl joprojām ir viens no galvenajiem reglamentējošiem instrumentiem, taču tā robežas ir labi zināmas, proti: patērētāji bieži vien nelasa vai nesaprot līgumos iekļauto informāciju, jo tā ir uzrakstīta un izklāstīta nesaprotamā veidā. Komisijai būtu jāanalizē stāvoklis un jāizstrādā politikas pasākumi, lai uzlabotu patērētājiem paredzēto informāciju un iesaistītu uzņēmējus, regulējošās iestādes un patērētāju organizācijas.

| 6.5.2 | Komisijas uzsāktajam darbam, lai izstrādātu cenu salīdzināšanas instrumentu principus (piemēram, neatkarības un neitralitātes princips), steidzami jāpārtop reālos politikas pasākumos, tostarp regulējošajām iestādēm un uzņēmumiem paredzētās vadlīnijās. |
| --- | --- |

6.5.2

Komisijas uzsāktajam darbam, lai izstrādātu cenu salīdzināšanas instrumentu principus (piemēram, neatkarības un neitralitātes princips), steidzami jāpārtop reālos politikas pasākumos, tostarp regulējošajām iestādēm un uzņēmumiem paredzētās vadlīnijās.

6.6   Ilgtspējīgi produkti

| 6.6.1 | Ilgtspējība un produktu drošība, no vienas puses, un patērētāju uzticēšanās, no otras puses, ir vienas monētas divas puses. Plānota produktu nolietošanās (ar nodomu ierobežots lietojuma ilgums) kā komerciāla stratēģija ir pretrunā ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa principiem. Eiropas Komisijai būtu jāanalizē, vai patērētāju vēlmes, kas saistītas ar produkta lietošanas ilgumu, varētu saistīt ar likumīgo garantijas termiņu. Komiteja uzsver, ka pasākumi saistībā ar produktu izturību, lietojuma ilgumu, garantijas remontu un rezerves daļu nodrošināšanu veicinātu ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu (13). |
| --- | --- |

6.6.1

Ilgtspējība un produktu drošība, no vienas puses, un patērētāju uzticēšanās, no otras puses, ir vienas monētas divas puses. Plānota produktu nolietošanās (ar nodomu ierobežots lietojuma ilgums) kā komerciāla stratēģija ir pretrunā ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa principiem. Eiropas Komisijai būtu jāanalizē, vai patērētāju vēlmes, kas saistītas ar produkta lietošanas ilgumu, varētu saistīt ar likumīgo garantijas termiņu. Komiteja uzsver, ka pasākumi saistībā ar produktu izturību, lietojuma ilgumu, garantijas remontu un rezerves daļu nodrošināšanu veicinātu ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu (13).

7.   Uzņēmējdarbības vide

| 7.1 | EESK rosina samazināt, jo īpaši MVU, administratīvo slogu, un uzsver, ka regulēšanai ES un valstu līmenī ir jābūt lietpratīgai (14). Dalībvalstīm par ES tiesību aktu transponēšanu būtu jāinformē tiešsaistē un reālā laikā, tādējādi transponēšanas procesā iesaistot pilsonisko sabiedrību un uzlabojot izpratni par jaunajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

7.1

EESK rosina samazināt, jo īpaši MVU, administratīvo slogu, un uzsver, ka regulēšanai ES un valstu līmenī ir jābūt lietpratīgai (14). Dalībvalstīm par ES tiesību aktu transponēšanu būtu jāinformē tiešsaistē un reālā laikā, tādējādi transponēšanas procesā iesaistot pilsonisko sabiedrību un uzlabojot izpratni par jaunajiem noteikumiem.

| 7.2 | Komiteja rosina Komisiju, gatavojot ietekmes novērtējumus un izstrādājot tiesību aktus, MVU kategorijā ņemt vērā mazo un mikrouzņēmumu īpašās iezīmes; mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi būtu jāaplūko kā trīs atsevišķas grupas, nevis kā viena grupa zem nosaukuma “mazie un vidējie uzņēmumi” (15). |
| --- | --- |

7.2

Komiteja rosina Komisiju, gatavojot ietekmes novērtējumus un izstrādājot tiesību aktus, MVU kategorijā ņemt vērā mazo un mikrouzņēmumu īpašās iezīmes; mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi būtu jāaplūko kā trīs atsevišķas grupas, nevis kā viena grupa zem nosaukuma “mazie un vidējie uzņēmumi” (15).

| 7.3 | Piekļuve finansējumam ir ļoti svarīga, it sevišķi maziem un vidējiem uzņēmumiem. Eiropas Savienībai jāatbalsta pāreja no (visvairāk izplatītajiem) banku kredītiem uz citiem kapitāla produktiem, piemēram, riska kapitālu un kapitāla tirgiem. Lai to panāktu, ieguldītājiem jāredz, ka pastāv stabila ieguldījumu vide ar ilgtermiņa stratēģijām. |
| --- | --- |

7.3

Piekļuve finansējumam ir ļoti svarīga, it sevišķi maziem un vidējiem uzņēmumiem. Eiropas Savienībai jāatbalsta pāreja no (visvairāk izplatītajiem) banku kredītiem uz citiem kapitāla produktiem, piemēram, riska kapitālu un kapitāla tirgiem. Lai to panāktu, ieguldītājiem jāredz, ka pastāv stabila ieguldījumu vide ar ilgtermiņa stratēģijām.

| 7.4 | EESK iesaka apsvērt iespēju izveidot Eiropas līmeņa garantiju fondu, kas tiem MVU, kuri atbilst noteiktiem pamatkritērijiem, nodrošinātu finanšu līdzekļus, izmantojot sistēmu, kas attiecīgi kvalificētiem uzņēmumiem paver vienkāršu piekļuvi kredītam bez dažādu iepriekšēju nosacījumu (piemēram, nodrošinājuma) izpildes, ko bankas parasti pieprasa. Šādas sistēmas pārvaldībā būtu jāiekļauj attiecīgās jomas uzņēmumu pārstāvības organizācijas (16). |
| --- | --- |

7.4

EESK iesaka apsvērt iespēju izveidot Eiropas līmeņa garantiju fondu, kas tiem MVU, kuri atbilst noteiktiem pamatkritērijiem, nodrošinātu finanšu līdzekļus, izmantojot sistēmu, kas attiecīgi kvalificētiem uzņēmumiem paver vienkāršu piekļuvi kredītam bez dažādu iepriekšēju nosacījumu (piemēram, nodrošinājuma) izpildes, ko bankas parasti pieprasa. Šādas sistēmas pārvaldībā būtu jāiekļauj attiecīgās jomas uzņēmumu pārstāvības organizācijas (16).

| 7.5 | Pārredzamības un pārskatatbildības palielināšana būtu jānosaka par augstāko prioritāti, lai nodrošinātu, ka vienotais tirgus efektīvi veicina tādas tiesiskās vides veidošanos, kurā ievērotas visu iesaistīto personu likumīgās intereses. Iniciatīvās uzņēmumu sociālās atbildības jomā uzmanība jāpievērš arī iespējamai apakšuzņēmumu iesaistes un ārpakalpojumu ļaunprātīgai izmantošanai, it sevišķi saistībā ar pārrobežu pakalpojumu sniegšanu un/vai pieņemšanu darbā. Būtu jāapsver iespēja izveidot ES līmeņa tiesisko instrumentu, lai cīnītos pret tā dēvēto “pastkastīšu” uzņēmumu ļaunprātīgu izmantošanu, kas kropļo MVU konkurenci un izraisa darba standartu pārkāpumus un izvairīšanos no obligātajiem maksājumiem. Tiesvedība pret Eiropas mērogā aktīviem fiktīviem uzņēmumiem būtu jāatvieglo ne tikai izcelsmes valstī, bet arī citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

7.5

Pārredzamības un pārskatatbildības palielināšana būtu jānosaka par augstāko prioritāti, lai nodrošinātu, ka vienotais tirgus efektīvi veicina tādas tiesiskās vides veidošanos, kurā ievērotas visu iesaistīto personu likumīgās intereses. Iniciatīvās uzņēmumu sociālās atbildības jomā uzmanība jāpievērš arī iespējamai apakšuzņēmumu iesaistes un ārpakalpojumu ļaunprātīgai izmantošanai, it sevišķi saistībā ar pārrobežu pakalpojumu sniegšanu un/vai pieņemšanu darbā. Būtu jāapsver iespēja izveidot ES līmeņa tiesisko instrumentu, lai cīnītos pret tā dēvēto “pastkastīšu” uzņēmumu ļaunprātīgu izmantošanu, kas kropļo MVU konkurenci un izraisa darba standartu pārkāpumus un izvairīšanos no obligātajiem maksājumiem. Tiesvedība pret Eiropas mērogā aktīviem fiktīviem uzņēmumiem būtu jāatvieglo ne tikai izcelsmes valstī, bet arī citās dalībvalstīs.

8.   Nodokļu politika

| 8.1 | Lai apkarotu nodokļu nemaksāšanu, kuras apjoms Eiropas Savienībā sasniedz vienu triljonu euro, jāuzlabo sadarbība starp dalībvalstīm un sadarbība pasaules līmenī tādās jomās kā pārredzamība un informācijas apmaiņa par banku kontiem Eiropas Savienībā. EESK aicina panākt ātru vienošanos par ES direktīvu attiecībā uz uzkrājumu aplikšanu ar nodokļiem un par pilnvarām vest sarunas ar Šveici un citām trešām valstīm, lai noslēgtu stingrākus nolīgumus nodokļu jomā. |
| --- | --- |

8.1

Lai apkarotu nodokļu nemaksāšanu, kuras apjoms Eiropas Savienībā sasniedz vienu triljonu euro, jāuzlabo sadarbība starp dalībvalstīm un sadarbība pasaules līmenī tādās jomās kā pārredzamība un informācijas apmaiņa par banku kontiem Eiropas Savienībā. EESK aicina panākt ātru vienošanos par ES direktīvu attiecībā uz uzkrājumu aplikšanu ar nodokļiem un par pilnvarām vest sarunas ar Šveici un citām trešām valstīm, lai noslēgtu stingrākus nolīgumus nodokļu jomā.

9.   Tīkli

9.1   Enerģētika

| 9.1.1 | Komisijas 2012. gada novembra paziņojums “Kā uzlabot iekšējā tirgus darbību” ir svarīgs solis ceļā uz iekšējā enerģijas tirgus izveidošanu līdz 2014. gadam. Būtu jāpanāk straujāks progress, ievērojot Eiropas enerģijas patērētāju reālo stāvokli. Jāvienkāršo enerģijas piegādātāja nomaiņas procedūra, un jāpaver patērētājiem iespēja saņemt neatkarīgas konsultācijas, lai viņi var veikt labāko izvēli. Iekšējā tirgū ļoti svarīga ir valsts regulējošo iestāžu proaktīva darbība un to nodrošināšana ar pietiekamām pilnvarām, lai tās varētu uzraudzīt norēķinu kārtību, pāreju no viena piegādātāja pie cita, kā arī patērētāju sūdzības. |
| --- | --- |

9.1.1

Komisijas 2012. gada novembra paziņojums “Kā uzlabot iekšējā tirgus darbību” ir svarīgs solis ceļā uz iekšējā enerģijas tirgus izveidošanu līdz 2014. gadam. Būtu jāpanāk straujāks progress, ievērojot Eiropas enerģijas patērētāju reālo stāvokli. Jāvienkāršo enerģijas piegādātāja nomaiņas procedūra, un jāpaver patērētājiem iespēja saņemt neatkarīgas konsultācijas, lai viņi var veikt labāko izvēli. Iekšējā tirgū ļoti svarīga ir valsts regulējošo iestāžu proaktīva darbība un to nodrošināšana ar pietiekamām pilnvarām, lai tās varētu uzraudzīt norēķinu kārtību, pāreju no viena piegādātāja pie cita, kā arī patērētāju sūdzības.

| 9.1.2 | Eiropas Savienībai jādažādo enerģijas importa avoti, kā arī jāatrod alternatīvas un jāveido tīkli. Atsevišķu atjaunojamās enerģijas avotu atbalstīšana var izkropļot tirgu, tādēļ šāda veida atbalsts pakāpeniski jāsamazina. Būtu jāizveido vienoti kontaktpunkti, lai padarītu atļauju piešķiršanas procedūru ātrāku, pārskatāmāku un vienkāršāku. Tas ievērojami samazinātu šķēršļus, ar ko sastopas personas, kuras vēlas veikt ieguldījumus enerģijas infrastruktūrā. |
| --- | --- |

9.1.2

Eiropas Savienībai jādažādo enerģijas importa avoti, kā arī jāatrod alternatīvas un jāveido tīkli. Atsevišķu atjaunojamās enerģijas avotu atbalstīšana var izkropļot tirgu, tādēļ šāda veida atbalsts pakāpeniski jāsamazina. Būtu jāizveido vienoti kontaktpunkti, lai padarītu atļauju piešķiršanas procedūru ātrāku, pārskatāmāku un vienkāršāku. Tas ievērojami samazinātu šķēršļus, ar ko sastopas personas, kuras vēlas veikt ieguldījumus enerģijas infrastruktūrā.

9.2   Transports

| 9.2.1 | Eiropas Savienībā pieaug to gadījumu skaits, kad gaisa transporta līgumos tiek iekļauti negodīgi nosacījumi, un šī problēma rada arvien lielākas bažas. Pēdējos gados vairākas patērētāju organizācijas ir uzsākušas tiesvedību pret lielām Eiropas aviosabiedrībām, un dalībvalstu tiesas ir pasludinājušas par negodīgiem vairākus noteikumus un nosacījumus, kurus aviosabiedrības parasti izmanto. Eiropas Komisija, pārskatot Regulu 261/2004 par aviopasažieru tiesībām, nav izmantojusi iespēju risināt šo problēmu. Eiropas Komisijai būtu jāizveido saistošs saraksts, kurā uzskaitīti negodīgie noteikumi gaisa pasažieru līgumos. |
| --- | --- |

9.2.1

Eiropas Savienībā pieaug to gadījumu skaits, kad gaisa transporta līgumos tiek iekļauti negodīgi nosacījumi, un šī problēma rada arvien lielākas bažas. Pēdējos gados vairākas patērētāju organizācijas ir uzsākušas tiesvedību pret lielām Eiropas aviosabiedrībām, un dalībvalstu tiesas ir pasludinājušas par negodīgiem vairākus noteikumus un nosacījumus, kurus aviosabiedrības parasti izmanto. Eiropas Komisija, pārskatot Regulu 261/2004 par aviopasažieru tiesībām, nav izmantojusi iespēju risināt šo problēmu. Eiropas Komisijai būtu jāizveido saistošs saraksts, kurā uzskaitīti negodīgie noteikumi gaisa pasažieru līgumos.

| 9.2.2 | Lai uzlabotu vienotā tirgus darbību, jāveicina dzelzceļa kravu pārvadājumi un multimodālie pārvadājumi (17). Jāveltī vairāk pūļu, lai pieņemtu savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (18). |
| --- | --- |

9.2.2

Lai uzlabotu vienotā tirgus darbību, jāveicina dzelzceļa kravu pārvadājumi un multimodālie pārvadājumi (17). Jāveltī vairāk pūļu, lai pieņemtu savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (18).

| 9.2.3 | Uz kravu autopārvadātājiem vēl joprojām attiecināti pārrobežu darbības ierobežojumi. Nav nodrošināti apstākļi, lai turpinātu ES kravu autopārvadājumu tirgus atvēršanu. Izmaiņas ES noteikumos par transporta tirgus pieejamību (tostarp attiecībā uz kabotāžu) ir jāsaista ar saskaņošanas pasākumiem izpildes nodrošināšanas, sociālajā un nodokļu jomā. Ja tas netiks darīts, pastāv risks, ka izmaiņas kabotāžas noteikumos varētu negatīvi ietekmēt godīgu konkurenci un visas nozares ilgtspēju. Starplaikā jāpanāk spēkā esošo noteikumu ievērošana (19). |
| --- | --- |

9.2.3

Uz kravu autopārvadātājiem vēl joprojām attiecināti pārrobežu darbības ierobežojumi. Nav nodrošināti apstākļi, lai turpinātu ES kravu autopārvadājumu tirgus atvēršanu. Izmaiņas ES noteikumos par transporta tirgus pieejamību (tostarp attiecībā uz kabotāžu) ir jāsaista ar saskaņošanas pasākumiem izpildes nodrošināšanas, sociālajā un nodokļu jomā. Ja tas netiks darīts, pastāv risks, ka izmaiņas kabotāžas noteikumos varētu negatīvi ietekmēt godīgu konkurenci un visas nozares ilgtspēju. Starplaikā jāpanāk spēkā esošo noteikumu ievērošana (19).

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 24, 28.1.2012., 99. lpp.

1

(2)  OV C 132, 3.5.2011., 47. lpp.; OV C 24, 28.1.2012., 99. lpp.; OV C 299, 4.10.2012., 165. lpp.

2

(3)  COM(2010) 603 final.

3

(4)  Skatīt Vienotā tirgus novērošanas centra izstrādāto vienotā tirgus darbību traucējošu šķēršļu detalizētu katalogu http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.publications.24626.

4

(5)  OV C 11, 15.1.2013., 54. lpp.

5

(6)  EESK Vienotā tirgus novērošanas centrs novērtēs pakalpojumu direktīvas ietekmi uz būvniecības nozari vairākās dalībvalstīs, raugoties no pilsoniskās sabiedrības viedokļa.

6

(7)  C. Dhéret; A. Lazarowicz; F. Nicoli; Y. Pascouau; F. Zuleeg. “Making progress towards the completion of the Single European Labour Market”. EPC pētījums Nr. 75, 2013. gada maijs.

7

C. Dhéret; A. Lazarowicz; F. Nicoli; Y. Pascouau; F. Zuleeg

Making progress towards the completion of the Single European Labour Market

EPC

(8)  Skātīt EESK atzinumu OV C 76, 14.3.2013., 24. lpp.

8

(9)  LESD 3. panta 3. punkts.

9

(10)  http://www.uva-aias.net/uploaded_files/publications/WP118-Cremers,Bulla.pdf.

10

(11)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-228_en.htm.

11

(12)  “Intracommunity cross-border parcel delivery” — Eiropas Komisijas pētījums, FTI Consulting, Londona, 2011. gads.

12

Intracommunity cross-border parcel delivery

FTI Consulting

(13)  OV C 66, 3.3.1997., 5. lpp.

13

(14)  Viena no iespējām būtu izmantot Apvienotās Karalistes principu “viens iekšā, viens ārā” (tas nozīmē, ka, izstrādājot jaunu tiesību aktu, jāatceļ kāds no jau spēkā esošajiem tiesību instrumentiem).

14

(15)  EESK atzinums “Lietpratīgs regulējums — reaģējot uz mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām”OV C 327, 12.11.2013., 33. lpp..

15

(16)  Skatīt pieredzi saistībā ar tā dēvēto “Seczenyi karti” Ungārijā.

16

Seczenyi

(17)  Skatīt EESK atzinumus: OV C 143, 22.5.2012., 130. lpp. un OV C 24, 28.1.2012., 146. lpp.

17

(18)  COM(2013) 32 final: Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par paveikto ceļā uz dzelzceļu sistēmas savstarpējas izmantojamības nodrošināšanu.

18

(19)  Kā nozaru sociālajā dialogā vienojušies sociālie partneri:

19

http://www.iru.org/cms-filesystem-action/Webnews2012/CabotageStatement.E.pdf.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

493. plenārā sesija 2013. gada 16. un 17. oktobrī

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/58 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/58

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu banku noregulējuma fondu, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010”

COM(2013) 520 final – 2013/0253 (COD)

2014/C 67/10

Ziņotājs:
  DANIEL MAREELS

Padome 2013. gada 3. septembrī un Eiropas Parlaments 2013. gada 10. septembrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu banku noregulējuma fondu, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010”

COM(2013) 520 final – 2013/0253 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 4. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (17. oktobra sēdē), ar 157 balsīm par,1 balsi pret un 7 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumus, kas saistīti ar vienota noregulējuma mehānisma (VNM) ieviešanu, kuri kopā ar attiecīgo finansējuma instrumentu un priekšlikumiem par vienoto uzraudzības mehānismu (VUM), Eiropas Stabilizācijas mehānismu (ESM), kā arī par banku sanācijas un noregulējuma režīmu veido nozīmīgu papildu elementu banku savienības izveidē.
  Eurozonas valstīm un valstīm, kuras brīvprātīgi pievienojas minētajam mehānismam, VNM nodrošina noregulējuma mehānismu Eiropas līmenī, lai iestādes varētu turpināt grūtībās nonākušu banku padziļinātu pārstrukturēšanu un noregulējumu, neradot apdraudējumu ekonomikas stabilitātei. Noregulējuma fondam, kas papildina VNM, jābūt pieejamiem vajadzīgajiem resursiem, lai šo procesu nevajadzētu finansēt no publisko iestāžu līdzekļiem vai piesaistīt tam nodokļu maksātājus. |
| --- | --- |

1.1

EESK atzinīgi vērtē priekšlikumus, kas saistīti ar vienota noregulējuma mehānisma (VNM) ieviešanu, kuri kopā ar attiecīgo finansējuma instrumentu un priekšlikumiem par vienoto uzraudzības mehānismu (VUM), Eiropas Stabilizācijas mehānismu (ESM), kā arī par banku sanācijas un noregulējuma režīmu veido nozīmīgu papildu elementu banku savienības izveidē.

Eurozonas valstīm un valstīm, kuras brīvprātīgi pievienojas minētajam mehānismam, VNM nodrošina noregulējuma mehānismu Eiropas līmenī, lai iestādes varētu turpināt grūtībās nonākušu banku padziļinātu pārstrukturēšanu un noregulējumu, neradot apdraudējumu ekonomikas stabilitātei. Noregulējuma fondam, kas papildina VNM, jābūt pieejamiem vajadzīgajiem resursiem, lai šo procesu nevajadzētu finansēt no publisko iestāžu līdzekļiem vai piesaistīt tam nodokļu maksātājus.

| 1.2 | Kopš krīzes sākuma un reaģējot uz to, ir izteikts priekšlikums pāriet uz spēcīgāku ekonomisko un monetāro savienību, kuras pamatā būtu integrētas pamatnostādnes finanšu nozarei, budžeta jautājumiem un ekonomikas politikai. Tāpēc integrēta finanšu sistēma jeb “banku savienība” ir galvenais elements politikas pasākumos, kas paredzēti, lai veicinātu Eiropas ekonomikas atlabšanu un izaugsmi. |
| --- | --- |

1.2

Kopš krīzes sākuma un reaģējot uz to, ir izteikts priekšlikums pāriet uz spēcīgāku ekonomisko un monetāro savienību, kuras pamatā būtu integrētas pamatnostādnes finanšu nozarei, budžeta jautājumiem un ekonomikas politikai. Tāpēc integrēta finanšu sistēma jeb “banku savienība” ir galvenais elements politikas pasākumos, kas paredzēti, lai veicinātu Eiropas ekonomikas atlabšanu un izaugsmi.

| 1.3 | EESK uzskata, ka banku savienība ir ārkārtīgi svarīga prioritāte, jo tā var sniegt ieguldījumu gan tik ļoti nepieciešamajā patērētāju un uzņēmumu uzticības atjaunošanā, gan pareizā ekonomikas finansēšanā. Tā samazinātu sadrumstalotību, kas pašlaik dominē vienotajā tirgū, un nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienībā, kā arī stiprinātu Eiropas banku sistēmu, vienlaikus samazinot kaitējuma risku. |
| --- | --- |

1.3

EESK uzskata, ka banku savienība ir ārkārtīgi svarīga prioritāte, jo tā var sniegt ieguldījumu gan tik ļoti nepieciešamajā patērētāju un uzņēmumu uzticības atjaunošanā, gan pareizā ekonomikas finansēšanā. Tā samazinātu sadrumstalotību, kas pašlaik dominē vienotajā tirgū, un nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienībā, kā arī stiprinātu Eiropas banku sistēmu, vienlaikus samazinot kaitējuma risku.

| 1.4 | Komiteja uzskata, ka ir jāpilnveido dažādie banku savienības elementi (VUM, ESM, kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību sanācijas un noregulējuma režīms, VNM) un to īstenošanā ir jāievēro priekšlikumu loģiskā secība un iekšējā konsekvence. Komiteja arī vērš uzmanību uz patlaban pārskatāmajiem mazo noguldītāju aizsardzības noteikumiem noguldījumu garantiju sistēmā. |
| --- | --- |

1.4

Komiteja uzskata, ka ir jāpilnveido dažādie banku savienības elementi (VUM, ESM, kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību sanācijas un noregulējuma režīms, VNM) un to īstenošanā ir jāievēro priekšlikumu loģiskā secība un iekšējā konsekvence. Komiteja arī vērš uzmanību uz patlaban pārskatāmajiem mazo noguldītāju aizsardzības noteikumiem noguldījumu garantiju sistēmā.

| 1.5 | Pašreizējie VNM priekšlikumi jāaplūko kontekstā ar iepriekšējiem priekšlikumiem par banku noregulējumu (sanācijas un noregulējuma režīma direktīva) un Padomes nesen panākto vienošanos, kurā VNM jau ir ņemts vērā. Turklāt sanācijas un noregulējuma režīma direktīva palīdzēs izveidot vienotus noteikumus banku noregulējumam visā iekšējā tirgū, tāpēc tā lielā mērā ir VNM pamatā. Komiteja aicina abus mehānismus savā starpā pēc iespējas saskaņot, lai šajā jomā visā ES izveidotu pēc iespējas plašu telpu ar vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem. VNM ir reāli jāatbalsta ar pilnībā saskaņotu banku sanācijas un noregulējuma sistēmu, un VNM ir tajā jāiekļaujas. |
| --- | --- |

1.5

Pašreizējie VNM priekšlikumi jāaplūko kontekstā ar iepriekšējiem priekšlikumiem par banku noregulējumu (sanācijas un noregulējuma režīma direktīva) un Padomes nesen panākto vienošanos, kurā VNM jau ir ņemts vērā. Turklāt sanācijas un noregulējuma režīma direktīva palīdzēs izveidot vienotus noteikumus banku noregulējumam visā iekšējā tirgū, tāpēc tā lielā mērā ir VNM pamatā. Komiteja aicina abus mehānismus savā starpā pēc iespējas saskaņot, lai šajā jomā visā ES izveidotu pēc iespējas plašu telpu ar vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem. VNM ir reāli jāatbalsta ar pilnībā saskaņotu banku sanācijas un noregulējuma sistēmu, un VNM ir tajā jāiekļaujas.

| 1.6 | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka VNM darbība ir plašāka nekā sanācijas un noregulējuma režīmam un ka ir paredzēts izveidot [noregulējuma] struktūru un fondu Eiropas līmenī. Pēc banku uzraudzības (VUM) arī to noregulējums tiks veikts tajā pašā pārvaldības līmenī, tātad būs iespējams piemērot vienotu un saskaņotu pieeju. Komiteja ar gandarījumu konstatē, ka VNM piešķir ES līmenī nodrošinātu finansējumu. |
| --- | --- |

1.6

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka VNM darbība ir plašāka nekā sanācijas un noregulējuma režīmam un ka ir paredzēts izveidot [noregulējuma] struktūru un fondu Eiropas līmenī. Pēc banku uzraudzības (VUM) arī to noregulējums tiks veikts tajā pašā pārvaldības līmenī, tātad būs iespējams piemērot vienotu un saskaņotu pieeju. Komiteja ar gandarījumu konstatē, ka VNM piešķir ES līmenī nodrošinātu finansējumu.

| 1.7 | Jebkurā gadījumā noregulējuma procedūrām, kas paredzētas VNM, ir jābūt efektīvām un iedarbīgām, kā arī, ja nepieciešams un jo īpaši sarežģījumu situācijās, jānodrošina iespēja paredzētos instrumentus mobilizēt tik strauji, cik nepieciešams, gan valstu, gan pārrobežu līmenī. Jāraugās arī, lai minētie instrumenti kopā ar sanācijas un noregulējuma režīma direktīvas noteikumiem veidotu pilnīgu un efektīvu kopumu un lai attiecīgā gadījumā noteikumi tiktu piemēroti konsekventi. Kad vien iespējams, jātiecas uz vienkāršību. Pienācīgi jāatrisina arī visi tiesiskie un citi jautājumi. |
| --- | --- |

1.7

Jebkurā gadījumā noregulējuma procedūrām, kas paredzētas VNM, ir jābūt efektīvām un iedarbīgām, kā arī, ja nepieciešams un jo īpaši sarežģījumu situācijās, jānodrošina iespēja paredzētos instrumentus mobilizēt tik strauji, cik nepieciešams, gan valstu, gan pārrobežu līmenī. Jāraugās arī, lai minētie instrumenti kopā ar sanācijas un noregulējuma režīma direktīvas noteikumiem veidotu pilnīgu un efektīvu kopumu un lai attiecīgā gadījumā noteikumi tiktu piemēroti konsekventi. Kad vien iespējams, jātiecas uz vienkāršību. Pienācīgi jāatrisina arī visi tiesiskie un citi jautājumi.

| 1.8 | Attiecībā uz vienotā noregulējuma padomi, kurai saistībā ar VNM ir būtiska nozīme, noteicošs faktors ir tas, lai tās locekļi būtu maksimāli neatkarīgi un kompetenti un lai viņu lēmumi tiktu demokrātiski uzraudzīti. Padomes locekļu atlase jāveic īpaši rūpīgi, un padomes pilnvarām jābūt skaidri un precīzi noteiktām. |
| --- | --- |

1.8

Attiecībā uz vienotā noregulējuma padomi, kurai saistībā ar VNM ir būtiska nozīme, noteicošs faktors ir tas, lai tās locekļi būtu maksimāli neatkarīgi un kompetenti un lai viņu lēmumi tiktu demokrātiski uzraudzīti. Padomes locekļu atlase jāveic īpaši rūpīgi, un padomes pilnvarām jābūt skaidri un precīzi noteiktām.

| 1.9 | Komiteja atzinīgi vērtē vienota banku noregulējuma fonda izveidi, kas galvenokārt garantē finanšu stabilitāti, nodrošina noregulējuma lēmumu efektivitāti un pārrauj saiti starp publiskām iestādēm un banku nozari. Komiteja aicina pēc iespējas drīzāk precizēt fonda juridisko pamatu un, lai nepieļautu nevēlamas sekas, visus fonda problemātiskos jautājumus, piemēram, par bezrūpīgas rīcības risku, risināt pirms tā izveides. |
| --- | --- |

1.9

Komiteja atzinīgi vērtē vienota banku noregulējuma fonda izveidi, kas galvenokārt garantē finanšu stabilitāti, nodrošina noregulējuma lēmumu efektivitāti un pārrauj saiti starp publiskām iestādēm un banku nozari. Komiteja aicina pēc iespējas drīzāk precizēt fonda juridisko pamatu un, lai nepieļautu nevēlamas sekas, visus fonda problemātiskos jautājumus, piemēram, par bezrūpīgas rīcības risku, risināt pirms tā izveides.

| 1.10 | Lai arī minēto noregulējuma fondu paredzēts izmantot tikai vēlākā procedūras posmā un tikai konkrētiem mērķiem — nodrošināt noregulējuma noteikumu efektivitāti —, Komiteja tomēr uzskata, ka fondam ir jābūt pieejamiem pietiekamiem finanšu resursiem, lai tas pienācīgi veiktu savus uzdevumus. Nosakot iejaukšanās līmeni šim mehānismam, kura darbību nodrošina banku iemaksas, būtu jāņem vērā dažādie finanšu nozares sanācijas noteikumi, kas ir piemērojami dažādās jomās. Šajā nolūkā Komiteja atkārtoti pauž savu nostāju, ko tā pieņēma attiecībā uz sanācijas un noregulējuma režīmu, t. i., ka pēc noteikta laika posma būtu jāpārskata kritēriji, kas tika paredzēti, lai iepriekš noteiktu banku iemaksas. Turklāt būtu jāvērš uzmanība uz iespējamo izmaksu dublēšanos, ko varētu izraisīt dalībvalstu un ES noteikumu pārklāšanās. |
| --- | --- |

1.10

Lai arī minēto noregulējuma fondu paredzēts izmantot tikai vēlākā procedūras posmā un tikai konkrētiem mērķiem — nodrošināt noregulējuma noteikumu efektivitāti —, Komiteja tomēr uzskata, ka fondam ir jābūt pieejamiem pietiekamiem finanšu resursiem, lai tas pienācīgi veiktu savus uzdevumus. Nosakot iejaukšanās līmeni šim mehānismam, kura darbību nodrošina banku iemaksas, būtu jāņem vērā dažādie finanšu nozares sanācijas noteikumi, kas ir piemērojami dažādās jomās. Šajā nolūkā Komiteja atkārtoti pauž savu nostāju, ko tā pieņēma attiecībā uz sanācijas un noregulējuma režīmu, t. i., ka pēc noteikta laika posma būtu jāpārskata kritēriji, kas tika paredzēti, lai iepriekš noteiktu banku iemaksas. Turklāt būtu jāvērš uzmanība uz iespējamo izmaksu dublēšanos, ko varētu izraisīt dalībvalstu un ES noteikumu pārklāšanās.

2.   Konteksts

| 2.1 | Komisijas priekšlikums izveidot vienota noregulējuma mehānismu (VNM) un vienotu banku noregulējuma fondu
   (1) norāda uz jaunu posmu Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības, it īpaši banku savienības, izveidē. Priekšlikums pamatots ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu, kas ļauj pieņemt pasākumus attiecībā uz iekšējā tirgus izveidi un darbību. |
| --- | --- |

2.1

Komisijas priekšlikums izveidot vienota noregulējuma mehānismu (VNM) un vienotu banku noregulējuma fondu
   (1) norāda uz jaunu posmu Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības, it īpaši banku savienības, izveidē. Priekšlikums pamatots ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu, kas ļauj pieņemt pasākumus attiecībā uz iekšējā tirgus izveidi un darbību.

| 2.2 | Šāda banku savienība, kas aptver visas eurozonas dalībvalstis, kā arī dalībvalstis, kuras nav eurozonā, taču vēlas pievienoties šim mehānismam, tiks izveidota atsevišķos turpmāk aplūkotos posmos.






  2.2.1 | Vispirms jāpabeidz atlikušās likumdošanas procedūras, kuru mērķis ir ieviest vienoto uzraudzības mehānismu (VUM), ar ko ECB tiek piešķirtas pilnvaras kontrolēt eurozonas bankas. |
| --- | --- | --- |

2.2

Šāda banku savienība, kas aptver visas eurozonas dalībvalstis, kā arī dalībvalstis, kuras nav eurozonā, taču vēlas pievienoties šim mehānismam, tiks izveidota atsevišķos turpmāk aplūkotos posmos.

2.2.1

Vispirms jāpabeidz atlikušās likumdošanas procedūras, kuru mērķis ir ieviest vienoto uzraudzības mehānismu (VUM), ar ko ECB tiek piešķirtas pilnvaras kontrolēt eurozonas bankas.

| 2.2.2 | Pēc tam tiek iesaistīts Eiropas Stabilizācijas mehānisms (ESM), kurš, tiklīdz ir izveidots VUM, pārbaudīta banku bilance un noteikti to vēsturiskie aktīvi, ļauj tos tieši rekapitalizēt (2). |
| --- | --- |

2.2.2

Pēc tam tiek iesaistīts Eiropas Stabilizācijas mehānisms (ESM), kurš, tiklīdz ir izveidots VUM, pārbaudīta banku bilance un noteikti to vēsturiskie aktīvi, ļauj tos tieši rekapitalizēt (2).

| 2.2.3 | Nākamo posmu veido priekšlikumi par kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību sanācijas un noregulējuma direktīvu, kurus Komisija izklāstīja 2012. gada 6. jūnijā. Padome ir vienojusies par vispārēju pieeju ierosinātajiem noteikumiem, un, pamatojoties uz šo pieeju, tiek sagatavots aplūkojamais VNM regulas priekšlikums.
  Nodrošinot attiecīgajām iestādēm efektīvus instrumentus un pilnvaras, lai laikus novērstu banku krīzes, garantētu finanšu stabilitāti un pēc iespējas samazinātu zaudējumu risku nodokļu maksātājiem, šie priekšlikumi tiecas izveidot efektīvu politikas sistēmu, ar ko sakārtot banku noregulējuma pārvaldību un novērst ietekmi uz citām iestādēm (3). |
| --- | --- |

2.2.3

Nākamo posmu veido priekšlikumi par kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību sanācijas un noregulējuma direktīvu, kurus Komisija izklāstīja 2012. gada 6. jūnijā. Padome ir vienojusies par vispārēju pieeju ierosinātajiem noteikumiem, un, pamatojoties uz šo pieeju, tiek sagatavots aplūkojamais VNM regulas priekšlikums.

Nodrošinot attiecīgajām iestādēm efektīvus instrumentus un pilnvaras, lai laikus novērstu banku krīzes, garantētu finanšu stabilitāti un pēc iespējas samazinātu zaudējumu risku nodokļu maksātājiem, šie priekšlikumi tiecas izveidot efektīvu politikas sistēmu, ar ko sakārtot banku noregulējuma pārvaldību un novērst ietekmi uz citām iestādēm (3).

| 2.2.4 | Priekšlikumu pēdējo elementu veido priekšlikums par VNM regulu, kurš publicēts 2013. gada 10. jūnijā un kuru papildina efektīvi un piemēroti atbalsta mehānismi. |
| --- | --- |

2.2.4

Priekšlikumu pēdējo elementu veido priekšlikums par VNM regulu, kurš publicēts 2013. gada 10. jūnijā un kuru papildina efektīvi un piemēroti atbalsta mehānismi.

| 2.3 | Komiteja vērš uzmanību arī uz priekšlikumiem par valstu noguldījumu garantiju sistēmu saskaņošanu, kurus Komisija izklāstīja 2010. gadā. Noguldījumu garantiju sistēmas mehānisms paredz mazo noguldītāju imunitāti pret bankrotu ietekmi un attiecas uz noguldījumiem līdz EUR 100 000. |
| --- | --- |

2.3

Komiteja vērš uzmanību arī uz priekšlikumiem par valstu noguldījumu garantiju sistēmu saskaņošanu, kurus Komisija izklāstīja 2010. gadā. Noguldījumu garantiju sistēmas mehānisms paredz mazo noguldītāju imunitāti pret bankrotu ietekmi un attiecas uz noguldījumiem līdz EUR 100 000.

| 2.4 | VNM darbotos šādi:






  2.4.1 | ECB kā uzraudzības iestāde ziņo, ka kādai bankai ir nopietnas finanšu grūtības un ka ir jāveic tās noregulējums. |
| --- | --- | --- |

2.4

VNM darbotos šādi:

2.4.1

ECB kā uzraudzības iestāde ziņo, ka kādai bankai ir nopietnas finanšu grūtības un ka ir jāveic tās noregulējums.

| 2.4.2 | Vienotā noregulējuma valde, kuru veido ECB, Eiropas Komisijas un attiecīgo valsts iestāžu pārstāvji, sagatavo bankas noregulējumu. |
| --- | --- |

2.4.2

Vienotā noregulējuma valde, kuru veido ECB, Eiropas Komisijas un attiecīgo valsts iestāžu pārstāvji, sagatavo bankas noregulējumu.

| 2.4.3 | Pamatojoties uz Vienotā noregulējuma valdes ieteikumiem vai pēc savas iniciatīvas, Komisija lemj par to, vai un kad bankai ir jāpiemēro noregulējuma procedūra, un ievieš režīmu noregulējuma instrumentu un fonda izmantošanai.
  Minētie noregulējuma instrumenti, kas noteikti sanācijas un noregulējuma direktīvā un ir pārņemti VNM, ietver






  — | darbību pārtraukšanu, |
| --- | --- | --- |

2.4.3

Pamatojoties uz Vienotā noregulējuma valdes ieteikumiem vai pēc savas iniciatīvas, Komisija lemj par to, vai un kad bankai ir jāpiemēro noregulējuma procedūra, un ievieš režīmu noregulējuma instrumentu un fonda izmantošanai.

Minētie noregulējuma instrumenti, kas noteikti sanācijas un noregulējuma direktīvā un ir pārņemti VNM, ietver

—

darbību pārtraukšanu,

| — | pagaidu iestādi, |
| --- | --- |

—

pagaidu iestādi,

| — | aktīvu nodalīšanu, |
| --- | --- |

—

aktīvu nodalīšanu,

| — | iekšēju rekapitalizāciju. |
| --- | --- |

—

iekšēju rekapitalizāciju.

| 2.4.4 | Par noregulējuma plāna izpildi Vienotā noregulējuma valdes uzraudzībā ir atbildīgas valstu noregulējuma iestādes. Ja valsts noregulējuma iestāde neievēro Vienotā noregulējuma valdes lēmumu, administratīvos pasākumus var vērst tieši pret attiecīgo banku. |
| --- | --- |

2.4.4

Par noregulējuma plāna izpildi Vienotā noregulējuma valdes uzraudzībā ir atbildīgas valstu noregulējuma iestādes. Ja valsts noregulējuma iestāde neievēro Vienotā noregulējuma valdes lēmumu, administratīvos pasākumus var vērst tieši pret attiecīgo banku.

| 2.5 | Plānotais vienotais banku noregulējuma fonds ir pakļauts Vienotā noregulējuma valdei. Tam ir jānodrošina, ka bankas pārstrukturēšanas laikā ir pieejams finansiāls atbalsts. |
| --- | --- |

2.5

Plānotais vienotais banku noregulējuma fonds ir pakļauts Vienotā noregulējuma valdei. Tam ir jānodrošina, ka bankas pārstrukturēšanas laikā ir pieejams finansiāls atbalsts.

| 2.5.1 | Tas ir kopīgs visām VNM iesaistītajām valstīm, un tā finansējumu nodrošina visas iesaistīto valstu finanšu iestādes, kuras katru gadu fondā veic iepriekšēju iemaksu, kas nav atkarīga no noregulējuma pasākumu esamības vai neesamības. |
| --- | --- |

2.5.1

Tas ir kopīgs visām VNM iesaistītajām valstīm, un tā finansējumu nodrošina visas iesaistīto valstu finanšu iestādes, kuras katru gadu fondā veic iepriekšēju iemaksu, kas nav atkarīga no noregulējuma pasākumu esamības vai neesamības.

| 2.5.2 | Fonda galvenais uzdevums ir nodrošināt finanšu stabilitāti, nevis segt zaudējumus vai nodrošināt kapitālu iestādēm, kurām piemērota noregulējuma procedūra, tāpēc to nevar uzskatīt par glābšanas fondu. Tas arī nav noguldījumu garantiju fonds un neaizstāj esošos noguldījumu garantiju fondus. Tas ir veidots, lai nodrošinātu noregulējuma pasākumu efektivitāti. |
| --- | --- |

2.5.2

Fonda galvenais uzdevums ir nodrošināt finanšu stabilitāti, nevis segt zaudējumus vai nodrošināt kapitālu iestādēm, kurām piemērota noregulējuma procedūra, tāpēc to nevar uzskatīt par glābšanas fondu. Tas arī nav noguldījumu garantiju fonds un neaizstāj esošos noguldījumu garantiju fondus. Tas ir veidots, lai nodrošinātu noregulējuma pasākumu efektivitāti.

3.   Vispārējas piezīmes

| 3.1 | Kā kopš 2012. gada jau vairākkārt ir uzsvērts, integrēta finanšu shēma vai “banku savienība” ir galvenais elements politikas pasākumos, kas paredzēti, lai veicinātu Eiropas ekonomikas atlabšanu un izaugsmi. (4) Ar šādu mērķi izmantojami arī citi pasākumi, piemēram, plašāka ekonomikas koordinācija. |
| --- | --- |

3.1

Kā kopš 2012. gada jau vairākkārt ir uzsvērts, integrēta finanšu shēma vai “banku savienība” ir galvenais elements politikas pasākumos, kas paredzēti, lai veicinātu Eiropas ekonomikas atlabšanu un izaugsmi. (4) Ar šādu mērķi izmantojami arī citi pasākumi, piemēram, plašāka ekonomikas koordinācija.

| 3.2 | Komiteja iepriekš jau ir vērsusi uzmanību uz banku savienības nozīmi un norāda, ka nav iespējams ilgstoši saglabāt vienotas valūtas zonu, kuru veido 17 finanšu un obligāciju tirgi, īpaši tagad, kad krīze ļāvusi konstatēt valstu tirgu sadrumstalotību. Tāpēc banku savienība kļūst par neaizstājamu un prioritāru faktoru, ar ko izlīdzināt risku, aizsargāt noguldītājus, tostarp izmantojot likvidācijas procedūru, atjaunot uzticību sistēmai un atsākt uzņēmumu finansēšanu visās dalībvalstīs. (5) |
| --- | --- |

3.2

Komiteja iepriekš jau ir vērsusi uzmanību uz banku savienības nozīmi un norāda, ka nav iespējams ilgstoši saglabāt vienotas valūtas zonu, kuru veido 17 finanšu un obligāciju tirgi, īpaši tagad, kad krīze ļāvusi konstatēt valstu tirgu sadrumstalotību. Tāpēc banku savienība kļūst par neaizstājamu un prioritāru faktoru, ar ko izlīdzināt risku, aizsargāt noguldītājus, tostarp izmantojot likvidācijas procedūru, atjaunot uzticību sistēmai un atsākt uzņēmumu finansēšanu visās dalībvalstīs. (5)

| 3.3 | Tāpat arī EESK jau ir norādījusi, ka Komisijai vajadzētu, tiklīdz iespējams, precizēt VNM elementus un laika grafiku, turklāt šī piezīme attiecas arī uz citiem saistītajiem mērķiem, piemēram, uz iespējamu krīzes situāciju pārvaldību kopīgu uzraudzības darbību ietvaros. Tādējādi banku savienība gūtu uzticamību un kļūtu par kopēju pamatu visam vienotajam tirgum.
  Vienlaikus ir kļuvis skaidrs, ka VUM, tāpat kā Kapitāla prasību regulai un Kapitāla prasību direktīvai (CRD IV / CRR), būtu jāstājas spēkā 2014. gadā, savukārt sanācijas un noregulējuma režīmam un VNM — no 2015. gada. Tāpēc būtu vēlams, lai Padome savlaicīgi pieņemtu visu dokumentu kopumu. |
| --- | --- |

3.3

Tāpat arī EESK jau ir norādījusi, ka Komisijai vajadzētu, tiklīdz iespējams, precizēt VNM elementus un laika grafiku, turklāt šī piezīme attiecas arī uz citiem saistītajiem mērķiem, piemēram, uz iespējamu krīzes situāciju pārvaldību kopīgu uzraudzības darbību ietvaros. Tādējādi banku savienība gūtu uzticamību un kļūtu par kopēju pamatu visam vienotajam tirgum.

Vienlaikus ir kļuvis skaidrs, ka VUM, tāpat kā Kapitāla prasību regulai un Kapitāla prasību direktīvai (CRD IV / CRR), būtu jāstājas spēkā 2014. gadā, savukārt sanācijas un noregulējuma režīmam un VNM — no 2015. gada. Tāpēc būtu vēlams, lai Padome savlaicīgi pieņemtu visu dokumentu kopumu.

| 3.4 | Turklāt Komiteja ir paudusi pārliecību par to, ka VNM vēlāk var uzņemties kādu papildu uzdevumu un kalpot saskaņotai krīzes situāciju pārvaldībai. Uzraudzībai un noregulējumam tomēr būtu jāiet roku rokā, jo mērķis ir nodrošināt, lai dalībvalstīm nebūtu, pirmkārt, jācieš no Eiropas līmenī pieņemta lēmuma par bankas likvidēšanu un, otrkārt, jāuzņemas ar noguldījumu atmaksu saistītās izmaksas. (6) |
| --- | --- |

3.4

Turklāt Komiteja ir paudusi pārliecību par to, ka VNM vēlāk var uzņemties kādu papildu uzdevumu un kalpot saskaņotai krīzes situāciju pārvaldībai. Uzraudzībai un noregulējumam tomēr būtu jāiet roku rokā, jo mērķis ir nodrošināt, lai dalībvalstīm nebūtu, pirmkārt, jācieš no Eiropas līmenī pieņemta lēmuma par bankas likvidēšanu un, otrkārt, jāuzņemas ar noguldījumu atmaksu saistītās izmaksas. (6)

| 3.5 | Banku sanācijas un noregulējuma direktīvas projektā, kas publicēts 2012. gada vidū, ir noteikts satvars preventīvas banku krīžu pārvaldības nodrošināšanai dalībvalstīs, finanšu stabilitātes garantēšanai un spiediena mazināšanai uz publiskajām finansēm. |
| --- | --- |

3.5

Banku sanācijas un noregulējuma direktīvas projektā, kas publicēts 2012. gada vidū, ir noteikts satvars preventīvas banku krīžu pārvaldības nodrošināšanai dalībvalstīs, finanšu stabilitātes garantēšanai un spiediena mazināšanai uz publiskajām finansēm.

| 3.6 | Pēc stāšanās spēkā sanācijas un noregulējuma direktīva radīs zināmu saskaņu starp valstu tiesību aktiem par banku noregulējumu un sadarbību starp atbildīgajām iestādēm, lai pārvaldītu banku, it īpaši starptautisku banku, bankrota situācijas. |
| --- | --- |

3.6

Pēc stāšanās spēkā sanācijas un noregulējuma direktīva radīs zināmu saskaņu starp valstu tiesību aktiem par banku noregulējumu un sadarbību starp atbildīgajām iestādēm, lai pārvaldītu banku, it īpaši starptautisku banku, bankrota situācijas.

| 3.7 | VNM vēriens ir plašāks: pretēji sanācijas un noregulējuma direktīvai VNM nodrošina gan vienotus noregulējuma lēmumus, gan arī ES līmeņa fondu izmantošanu eurozonas dalībvalstīs un valstīs, kuras nav eurozonā, taču pievienojas šim mehānismam. |
| --- | --- |

3.7

VNM vēriens ir plašāks: pretēji sanācijas un noregulējuma direktīvai VNM nodrošina gan vienotus noregulējuma lēmumus, gan arī ES līmeņa fondu izmantošanu eurozonas dalībvalstīs un valstīs, kuras nav eurozonā, taču pievienojas šim mehānismam.

| 3.8 | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka ar VNM paredzēts izveidot Eiropas struktūru un fondu, kas loģiski un pozitīvi papildina sanācijas un noregulējuma režīmu un VUM. Banku uzraudzība un noregulējums tādējādi tiks veikts vienā un tajā pašā pārvaldības līmenī. |
| --- | --- |

3.8

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka ar VNM paredzēts izveidot Eiropas struktūru un fondu, kas loģiski un pozitīvi papildina sanācijas un noregulējuma režīmu un VUM. Banku uzraudzība un noregulējums tādējādi tiks veikts vienā un tajā pašā pārvaldības līmenī.

| 3.9 | Sanācijas un noregulējuma direktīva palīdzēs noteikt vienotus noteikumus banku noregulējumam visā iekšējā tirgū, tāpēc regulas pamatā lielā mērā ir izmantota minētā direktīva. Tā kā izskatāmā regula ir sanācijas un noregulējuma režīma papildinājums, ir jānodrošina abu regulējumu saskaņa un jānovērš neatbilstības starp tiem. |
| --- | --- |

3.9

Sanācijas un noregulējuma direktīva palīdzēs noteikt vienotus noteikumus banku noregulējumam visā iekšējā tirgū, tāpēc regulas pamatā lielā mērā ir izmantota minētā direktīva. Tā kā izskatāmā regula ir sanācijas un noregulējuma režīma papildinājums, ir jānodrošina abu regulējumu saskaņa un jānovērš neatbilstības starp tiem.

| 3.10 | Komiteja uzskata, ka arī nolūkā pabeigt vienotā tirgus izveidi ir būtiski svarīgi, lai sanācijas un noregulējuma direktīva un VNM regula būtu pēc iespējas saskaņotas. Ir jātiecas uz maksimālu minētās direktīvas konsekvenci. Cenšoties izveidot visvienlīdzīgākos iespējamos konkurences apstākļus un konsekventi piemērot noteikumus, ir svarīgi, lai sanācijas un noregulējuma direktīva tiktu īstenota vienoti visās dalībvalstīs. Vēlākā VNM īstenošanā pēc iespējas jāņem vērā arī sarunu rezultāti saistībā ar sanācijas un noregulējuma režīmu. |
| --- | --- |

3.10

Komiteja uzskata, ka arī nolūkā pabeigt vienotā tirgus izveidi ir būtiski svarīgi, lai sanācijas un noregulējuma direktīva un VNM regula būtu pēc iespējas saskaņotas. Ir jātiecas uz maksimālu minētās direktīvas konsekvenci. Cenšoties izveidot visvienlīdzīgākos iespējamos konkurences apstākļus un konsekventi piemērot noteikumus, ir svarīgi, lai sanācijas un noregulējuma direktīva tiktu īstenota vienoti visās dalībvalstīs. Vēlākā VNM īstenošanā pēc iespējas jāņem vērā arī sarunu rezultāti saistībā ar sanācijas un noregulējuma režīmu.

| 3.11 | Ciktāl VNM regulas priekšlikumi ir saskaņā ar sanācijas un noregulējuma direktīvas projekta nostādnēm, Komiteja vēlas arī atgādināt jautājumus, kuri tai radās saistībā ar direktīvu, it īpaši, kad tā prasīja papildu precizējumus par dažiem jauniem instrumentiem, kuru darbība vēl nav apliecināta sistēmiskās krīzēs. (7) Turklāt ir svarīgi pievērst uzmanību saskaņai starp regulu un esošo regulējumu, lai nodrošinātu pilnīgu juridisko noteiktību. |
| --- | --- |

3.11

Ciktāl VNM regulas priekšlikumi ir saskaņā ar sanācijas un noregulējuma direktīvas projekta nostādnēm, Komiteja vēlas arī atgādināt jautājumus, kuri tai radās saistībā ar direktīvu, it īpaši, kad tā prasīja papildu precizējumus par dažiem jauniem instrumentiem, kuru darbība vēl nav apliecināta sistēmiskās krīzēs. (7) Turklāt ir svarīgi pievērst uzmanību saskaņai starp regulu un esošo regulējumu, lai nodrošinātu pilnīgu juridisko noteiktību.

4.   Īpašas piezīmes attiecībā uz noregulējuma mehānismu

| 4.1 | Būtu vēlams strauji virzīties uz banku savienības vispārējo sistēmu, lai varētu pārvarēt pašreizējo sadrumstalotību finanšu tirgos un veicināt saites pārraušanu starp publiskajām finansēm un banku nozari. |
| --- | --- |

4.1

Būtu vēlams strauji virzīties uz banku savienības vispārējo sistēmu, lai varētu pārvarēt pašreizējo sadrumstalotību finanšu tirgos un veicināt saites pārraušanu starp publiskajām finansēm un banku nozari.

| 4.2 | Komiteja atkārtoti norāda, ka pēc iespējas drīzāk ir jāizveido saskaņota banku sanācijas un noregulējuma sistēma. Tajā būtu jāiekļauj stingri pārrobežu noteikumi, lai saglabātu vienotā tirgus integritāti. VNM ir neatņemams tās papildinājums, un atzinīgi ir vērtējami arī jaunie dokumenti. |
| --- | --- |

4.2

Komiteja atkārtoti norāda, ka pēc iespējas drīzāk ir jāizveido saskaņota banku sanācijas un noregulējuma sistēma. Tajā būtu jāiekļauj stingri pārrobežu noteikumi, lai saglabātu vienotā tirgus integritāti. VNM ir neatņemams tās papildinājums, un atzinīgi ir vērtējami arī jaunie dokumenti.

| 4.3 | VNM īstenošana būtu jābalsta pilnībā saskaņotā sistēmā, ar ko pārvalda banku sanāciju un noregulējumu un kas sniedz pamatnostādnes banku grūtību risināšanai visā ES. |
| --- | --- |

4.3

VNM īstenošana būtu jābalsta pilnībā saskaņotā sistēmā, ar ko pārvalda banku sanāciju un noregulējumu un kas sniedz pamatnostādnes banku grūtību risināšanai visā ES.

| 4.4 | VNM ir ne tikai vienota sistēma grūtībās nonākušu banku noregulējumam banku savienībā, kas līdz ar to palīdz nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus šajā jomā; VNM ir jābūt arī pēc iespējas vienkāršam, efektīvam un iedarbīgam instrumentam, ko vajadzības gadījumā un jo īpaši ārkārtas situācijās var visīsākajā laikā mobilizēt gan valstu, gan starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

4.4

VNM ir ne tikai vienota sistēma grūtībās nonākušu banku noregulējumam banku savienībā, kas līdz ar to palīdz nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus šajā jomā; VNM ir jābūt arī pēc iespējas vienkāršam, efektīvam un iedarbīgam instrumentam, ko vajadzības gadījumā un jo īpaši ārkārtas situācijās var visīsākajā laikā mobilizēt gan valstu, gan starptautiskā līmenī.

| 4.5 | Attiecībā uz Vienotā noregulējuma valdi noteicošie faktori ir tās neatkarība, kompetence un demokrātiskā kontrole. Tai jābūt balstītai uz stabila juridiskā pamata, un tai jānosaka arī pienākums pamatot savus lēmumus, lai nodrošinātu pārredzamību un demokrātisku kontroli un aizsargātu Savienības iestāžu tiesības. Valdes pilnvarām attiecībā uz uzraudzības iestādēm ir jābūt precīzi noteiktām, turklāt tās sastāvā būtu rūpīgi jāatspoguļo līdzsvars starp valstu pārstāvjiem un Eiropas līmeņa iesaistītajām pusēm. Valdei un tās locekļiem ir jābūt nepieciešamajām zināšanām attiecīgajās jomās. |
| --- | --- |

4.5

Attiecībā uz Vienotā noregulējuma valdi noteicošie faktori ir tās neatkarība, kompetence un demokrātiskā kontrole. Tai jābūt balstītai uz stabila juridiskā pamata, un tai jānosaka arī pienākums pamatot savus lēmumus, lai nodrošinātu pārredzamību un demokrātisku kontroli un aizsargātu Savienības iestāžu tiesības. Valdes pilnvarām attiecībā uz uzraudzības iestādēm ir jābūt precīzi noteiktām, turklāt tās sastāvā būtu rūpīgi jāatspoguļo līdzsvars starp valstu pārstāvjiem un Eiropas līmeņa iesaistītajām pusēm. Valdei un tās locekļiem ir jābūt nepieciešamajām zināšanām attiecīgajās jomās.

| 4.6 | Var uzskatīt, ka šādas valdes izveide apliecina būtiski svarīgu posmu banku savienības un VNM tapšanas procesā. Tomēr nevajadzētu zaudēt arī plašāku perspektīvu attiecībā uz VUM un sanācijas un noregulējuma režīma ieviešanu, un šķiet, ka šajā jomā vēl nevajadzētu prognozēt sasniegumus. |
| --- | --- |

4.6

Var uzskatīt, ka šādas valdes izveide apliecina būtiski svarīgu posmu banku savienības un VNM tapšanas procesā. Tomēr nevajadzētu zaudēt arī plašāku perspektīvu attiecībā uz VUM un sanācijas un noregulējuma režīma ieviešanu, un šķiet, ka šajā jomā vēl nevajadzētu prognozēt sasniegumus.

5.   Īpašas piezīmes attiecībā uz finansējuma mehānismiem

| 5.1 | Vienotajam banku noregulējuma fondam ir jāgarantē, ka bankas pārstrukturēšanas laikā ir pieejams finanšu atbalsts. Komiteja atkārtoti apliecina savu atbalstu Komisijas centieniem izveidot Eiropas mehānismu finanšu regulējumiem, starp kuriem ir arī VNM. Šāda sistēma nodrošina, ka visu dalībvalstu iestādēm piemēro vienlīdz efektīvus noteikumus par noregulējuma finansēšanu. Vienlīdzīgi nosacījumi šajā jomā ir visu dalībvalstu un vienotā finanšu tirgus interesēs, jo tiek veicināta stabilitāte un vienlīdzīgi konkurences apstākļi. (8) Tāpat uzmanību šķiet pelnījusi arī mazo noguldītāju aizsardzība ar noguldījumu garantiju sistēmu. |
| --- | --- |

5.1

Vienotajam banku noregulējuma fondam ir jāgarantē, ka bankas pārstrukturēšanas laikā ir pieejams finanšu atbalsts. Komiteja atkārtoti apliecina savu atbalstu Komisijas centieniem izveidot Eiropas mehānismu finanšu regulējumiem, starp kuriem ir arī VNM. Šāda sistēma nodrošina, ka visu dalībvalstu iestādēm piemēro vienlīdz efektīvus noteikumus par noregulējuma finansēšanu. Vienlīdzīgi nosacījumi šajā jomā ir visu dalībvalstu un vienotā finanšu tirgus interesēs, jo tiek veicināta stabilitāte un vienlīdzīgi konkurences apstākļi. (8) Tāpat uzmanību šķiet pelnījusi arī mazo noguldītāju aizsardzība ar noguldījumu garantiju sistēmu.

| 5.2 | Tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē to, ka vienotā noregulējuma mehānisms tiek atbalstīts ar īpašu finansēšanas instrumentu. Ja banku noregulējumu sākotnēji finansē, izmantojot iekšējās rekapitalizācijas instrumentu (lai nodrošinātu, ka akcionāri un citi kreditori sedz pirmās kārtas zaudējumus), kā arī citus regulā noteiktos instrumentus, vienotā noregulējuma mehānismu vajadzētu papildināt ar vienotu fondu, kura mērķis būtu pārraut saiti starp publiskajām iestādēm un banku nozari. |
| --- | --- |

5.2

Tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē to, ka vienotā noregulējuma mehānisms tiek atbalstīts ar īpašu finansēšanas instrumentu. Ja banku noregulējumu sākotnēji finansē, izmantojot iekšējās rekapitalizācijas instrumentu (lai nodrošinātu, ka akcionāri un citi kreditori sedz pirmās kārtas zaudējumus), kā arī citus regulā noteiktos instrumentus, vienotā noregulējuma mehānismu vajadzētu papildināt ar vienotu fondu, kura mērķis būtu pārraut saiti starp publiskajām iestādēm un banku nozari.

| 5.3 | Komiteja aicina pēc iespējas drīzāk noskaidrot fonda juridiskā pamata jautājumus, tostarp neskaidrības attiecībā uz iespējamo vajadzību veikt izmaiņas Līgumā. |
| --- | --- |

5.3

Komiteja aicina pēc iespējas drīzāk noskaidrot fonda juridiskā pamata jautājumus, tostarp neskaidrības attiecībā uz iespējamo vajadzību veikt izmaiņas Līgumā.

| 5.4 | Tiklīdz ir pieejami minēto aspektu precizējumi, būtu jāuzsāk fonda izveide, vienlaikus tomēr neprognozējot VUM un sanācijas un noregulējuma režīma attīstību un īstenošanu. |
| --- | --- |

5.4

Tiklīdz ir pieejami minēto aspektu precizējumi, būtu jāuzsāk fonda izveide, vienlaikus tomēr neprognozējot VUM un sanācijas un noregulējuma režīma attīstību un īstenošanu.

| 5.5 | Vienota mehānisma izveide rada arī ievērojamas grūtības, un jau sākumā ir jācenšas pēc iespējas novērst vai ierobežot nevēlamu ietekmi, kā arī iepriekš atrisināt visus sarežģījumus, piemēram, saistībā ar bezrūpīgas rīcības risku. |
| --- | --- |

5.5

Vienota mehānisma izveide rada arī ievērojamas grūtības, un jau sākumā ir jācenšas pēc iespējas novērst vai ierobežot nevēlamu ietekmi, kā arī iepriekš atrisināt visus sarežģījumus, piemēram, saistībā ar bezrūpīgas rīcības risku.

| 5.6 | Lai arī fonds tiek iesaistīts tikai vēlākā posmā, starp abiem mehānismiem un jo īpaši pēc rekapitalizācijas pasākumiem, un tā resursus var izmantot tikai konkrētiem mērķiem, tomēr ir svarīgi, lai fonda līdzekļu apmērs būtu pietiekams un visām finanšu iestādēm būtu pienākums tajā veikt iemaksas. |
| --- | --- |

5.6

Lai arī fonds tiek iesaistīts tikai vēlākā posmā, starp abiem mehānismiem un jo īpaši pēc rekapitalizācijas pasākumiem, un tā resursus var izmantot tikai konkrētiem mērķiem, tomēr ir svarīgi, lai fonda līdzekļu apmērs būtu pietiekams un visām finanšu iestādēm būtu pienākums tajā veikt iemaksas.

| 5.7 | Nosakot fonda iejaukšanās līmeni, būtu jāņem vērā jau ieviestās pastiprinātās uzraudzības pamatnostādnes, preventīvie pasākumi un krīžu novēršanai paredzēto sanācijas un noregulējuma plānu nozīme, pieaugošās prasības attiecībā uz pašu kapitālu un jaunie noregulējuma mehānismi, tostarp rekapitalizācijas instruments un citi finanšu nozares sanācijas noteikumi. Minēto pasākumu un rīku mērķis jau ir samazināt banku sabrukuma iespējamību. Tāpēc attiecībā uz VNM Komiteja atkārtoti pauž savu nostāju, ko tā pieņēma saistībā ar sanācijas un noregulējuma režīmu, it īpaši par nepieciešamību nodrošināt iespēju pēc noteikta laika pārskatīt kritērijus, kas izveidoti, lai iepriekš noteiktu banku iemaksas. (9) |
| --- | --- |

5.7

Nosakot fonda iejaukšanās līmeni, būtu jāņem vērā jau ieviestās pastiprinātās uzraudzības pamatnostādnes, preventīvie pasākumi un krīžu novēršanai paredzēto sanācijas un noregulējuma plānu nozīme, pieaugošās prasības attiecībā uz pašu kapitālu un jaunie noregulējuma mehānismi, tostarp rekapitalizācijas instruments un citi finanšu nozares sanācijas noteikumi. Minēto pasākumu un rīku mērķis jau ir samazināt banku sabrukuma iespējamību. Tāpēc attiecībā uz VNM Komiteja atkārtoti pauž savu nostāju, ko tā pieņēma saistībā ar sanācijas un noregulējuma režīmu, it īpaši par nepieciešamību nodrošināt iespēju pēc noteikta laika pārskatīt kritērijus, kas izveidoti, lai iepriekš noteiktu banku iemaksas. (9)

| 5.8 | To pašu iemeslu dēļ, kā arī lai novērstu kaitīgu ietekmi uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem, būtu jāpievērš pienācīga uzmanība iespējamiem banku izmaksu dublēšanās gadījumiem, kas varētu rasties valstu un Eiropas līmeņa noregulējuma iestāžu darbības pārklāšanās dēļ. |
| --- | --- |

5.8

To pašu iemeslu dēļ, kā arī lai novērstu kaitīgu ietekmi uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem, būtu jāpievērš pienācīga uzmanība iespējamiem banku izmaksu dublēšanās gadījumiem, kas varētu rasties valstu un Eiropas līmeņa noregulējuma iestāžu darbības pārklāšanās dēļ.

Briselē, 2013. gada 17. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 520 final.

1

(2)  ECOFIN padome, 21.6.2013., un Eiropadome, 27.6.2013.

2

ECOFIN

(3)  OV C 44, 15.2.2013., 68. lpp.

3

(4)  Šī piezīme jo īpaši attiecas uz Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Ceļvedis virzībā uz banku savienību”, Komisijas paziņojumu “Plāns padziļinātas un patiesas ekonomikas un monetārās savienības izveidei. Eiropas debašu uzsākšana”, kā arī četru priekšsēdētāju ziņojumu “Virzība uz patiesu Ekonomikas un monetāro savienību”.

4

(5)  OV C 271, 19.9.2013, 8. lpp.

5

(6)  OV C 11, 15.1.2013., 34. lpp.

6

(7)  OV C 44, 15.2.2013., 68. lpp.

7

(8)  OV C 44, 15.2.2013., 68. lpp.

8

(9)  OV C 44, 15.2.2013., 68. lpp.

9

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/63 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/63

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par makroreģionu stratēģiju pievienoto vērtību”

COM(2013) 468 final

2014/C 67/11

Ziņotājs:
  Etele BARÁTH

Līdzziņotājs:
  Stefano MALLIA

Eiropas Komisija 2013. gada 3. jūlijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par makroreģionu stratēģiju pievienoto vērtību”

COM(2013) 468 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 4. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), vienprātīgi pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Padome 2011. gada aprīlī Eiropas Komisijai lūdza precizēt ES stratēģijas Baltijas jūras reģionam un ES stratēģijas Donavas reģionam (turpmāk tekstā attiecīgi ESSBJR un ESSDR) izstrādes principus, izvērtēt minēto stratēģiju pievienoto vērtību un līdz 2013. gada jūnijam iesniegt ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam. Eiropadome 2012. gada decembrī aicināja Eiropas Komisiju līdz 2014. gada beigām iesniegt ES stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam, ņemot vērā minētā izvērtējuma rezultātus. |
| --- | --- |

1.1

Padome 2011. gada aprīlī Eiropas Komisijai lūdza precizēt ES stratēģijas Baltijas jūras reģionam un ES stratēģijas Donavas reģionam (turpmāk tekstā attiecīgi ESSBJR un ESSDR) izstrādes principus, izvērtēt minēto stratēģiju pievienoto vērtību un līdz 2013. gada jūnijam iesniegt ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam. Eiropadome 2012. gada decembrī aicināja Eiropas Komisiju līdz 2014. gada beigām iesniegt ES stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam, ņemot vērā minētā izvērtējuma rezultātus.

| 1.2 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, pamatojoties uz Eiropas Komisijas lūgumu un atbilstīgi iepriekš minētajam, ir izstrādājusi atzinumu, kurā izskatīts ziņojums par makroreģionu stratēģiju pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

1.2

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, pamatojoties uz Eiropas Komisijas lūgumu un atbilstīgi iepriekš minētajam, ir izstrādājusi atzinumu, kurā izskatīts ziņojums par makroreģionu stratēģiju pievienoto vērtību.

| 1.3 | Saprotamu iemeslu dēļ šajā EESK atzinumā nav skatīta Atlantijas okeāna piekrastes (1) un Vidusjūras reģiona (2) makroreģionālo stratēģiju izstrāde, ne arī Komitejas priekšlikumi par šo tematu. |
| --- | --- |

1.3

Saprotamu iemeslu dēļ šajā EESK atzinumā nav skatīta Atlantijas okeāna piekrastes (1) un Vidusjūras reģiona (2) makroreģionālo stratēģiju izstrāde, ne arī Komitejas priekšlikumi par šo tematu.

2.   Piezīmes un secinājumi

| 2.1 | EESK piekrīt galvenajiem ziņojumā izklāstītajiem secinājumiem. |
| --- | --- |

2.1

EESK piekrīt galvenajiem ziņojumā izklāstītajiem secinājumiem.

| 2.1.1 | Izmantojot uz augšupēju pieeju balstīto makroreģionu koncepciju, var atbilstoši risināt problēmas, kas skar reģionus. Principi, kas izmantoti abās līdzšinējās Eiropas makroreģionālo stratēģiju iniciatīvās, ir bijuši efektīvi līdzekļi sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas un konverģences sekmēšanai. |
| --- | --- |

2.1.1

Izmantojot uz augšupēju pieeju balstīto makroreģionu koncepciju, var atbilstoši risināt problēmas, kas skar reģionus. Principi, kas izmantoti abās līdzšinējās Eiropas makroreģionālo stratēģiju iniciatīvās, ir bijuši efektīvi līdzekļi sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas un konverģences sekmēšanai.

| 2.1.2 | Gan attiecībā uz politiku, gan attiecībā uz vidi, sociālo jomu un ekonomiku makroreģionālā pieeja var būt labs līdzeklis Eiropas valstu/reģionu sadarbības stiprināšanai, nacionālistisku centienu mazināšanai, tiecoties uz sociālu konsensu, savstarpēju cieņu un sapratni, kā arī stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu īstenošanas sekmēšanai, interešu grupām sniedzot Eiropas pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

2.1.2

Gan attiecībā uz politiku, gan attiecībā uz vidi, sociālo jomu un ekonomiku makroreģionālā pieeja var būt labs līdzeklis Eiropas valstu/reģionu sadarbības stiprināšanai, nacionālistisku centienu mazināšanai, tiecoties uz sociālu konsensu, savstarpēju cieņu un sapratni, kā arī stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu īstenošanas sekmēšanai, interešu grupām sniedzot Eiropas pievienoto vērtību.

| 2.1.3 | Makroreģionālās stratēģijas var būt efektīvs līdzeklis, lai novērstu ar saziņu saistītās nepilnības un informētu sabiedrību. Attiecīgo apdzīvoto vietu un reģionu iedzīvotājiem un uzņēmumiem jābūt labāk informētiem par aktuālajām programmām un projektiem. |
| --- | --- |

2.1.3

Makroreģionālās stratēģijas var būt efektīvs līdzeklis, lai novērstu ar saziņu saistītās nepilnības un informētu sabiedrību. Attiecīgo apdzīvoto vietu un reģionu iedzīvotājiem un uzņēmumiem jābūt labāk informētiem par aktuālajām programmām un projektiem.

| 2.1.4 | Uz vienlīdzību balstīta makroreģionālā sadarbība ir jauna iezīme Eiropas politikā. Tās pirmo panākumu labs piemērs ir kopēja stratēģiska pieeja, kas veidojas minētajos divos makroreģionos, kā arī iestāžu savstarpējie sakari un radošāka plānošana. Ne tikai vispārējs iespaids, bet arī jaunie projekti un iniciatīvas, kā arī kopīgā darbība panāktie rezultāti liecina par reģionu sociālās un ekonomikas jomas dalībnieku kopīgo centienu lietderīgumu. |
| --- | --- |

2.1.4

Uz vienlīdzību balstīta makroreģionālā sadarbība ir jauna iezīme Eiropas politikā. Tās pirmo panākumu labs piemērs ir kopēja stratēģiska pieeja, kas veidojas minētajos divos makroreģionos, kā arī iestāžu savstarpējie sakari un radošāka plānošana. Ne tikai vispārējs iespaids, bet arī jaunie projekti un iniciatīvas, kā arī kopīgā darbība panāktie rezultāti liecina par reģionu sociālās un ekonomikas jomas dalībnieku kopīgo centienu lietderīgumu.

| 2.1.5 | EESK piekrīt galvenajām ziņojumā izklāstītajām atziņām:






  — | būtu lietderīgāk paredzēt mazāk prioritāšu, |
| --- | --- | --- |

2.1.5

EESK piekrīt galvenajām ziņojumā izklāstītajām atziņām:

—

būtu lietderīgāk paredzēt mazāk prioritāšu,

| — | nepieciešama stingra politiska apņemšanās, |
| --- | --- |

—

nepieciešama stingra politiska apņemšanās,

| — | jāparedz vairāk pieejamu finansējuma avotu, |
| --- | --- |

—

jāparedz vairāk pieejamu finansējuma avotu,

| — | būtiska nozīme ir administratīvo zināšanu (vadība, organizācija) stiprināšanai, |
| --- | --- |

—

būtiska nozīme ir administratīvo zināšanu (vadība, organizācija) stiprināšanai,

| — | ļoti nepieciešams rezultātu kvantitatīvs un kvalitatīvs izvērtējums, |
| --- | --- |

—

ļoti nepieciešams rezultātu kvantitatīvs un kvalitatīvs izvērtējums,

| — | jāsamazina administratīvais slogs. |
| --- | --- |

—

jāsamazina administratīvais slogs.

| 2.2 | EESK vērš uzmanību uz to, ka makroreģionālā sadarbība ir ES demokrātijas nostiprināšanas daļa un stiprina augšupējas iniciatīvas. Tā ir pozitīvs katalizators, kas aizsargā un papildina ES pamatvērtības. |
| --- | --- |

2.2

EESK vērš uzmanību uz to, ka makroreģionālā sadarbība ir ES demokrātijas nostiprināšanas daļa un stiprina augšupējas iniciatīvas. Tā ir pozitīvs katalizators, kas aizsargā un papildina ES pamatvērtības.

| 2.3 | EESK atzīst, ka ziņojums izstrādāts metodiski rūpīgi, ka plašā izpēte ir bijusi pamatota, īpaši ņemot vērā vēl neizstrādāto metodiku makroreģionālo stratēģiju analīzei un specifisku statistikas datu trūkumu. |
| --- | --- |

2.3

EESK atzīst, ka ziņojums izstrādāts metodiski rūpīgi, ka plašā izpēte ir bijusi pamatota, īpaši ņemot vērā vēl neizstrādāto metodiku makroreģionālo stratēģiju analīzei un specifisku statistikas datu trūkumu.

| 2.4 | EESK atzinīgi vērtē Padomes 2012. gada jūnija secinājumus, kuros norādīts, ka nepieciešami centieni ES iekšējā tirgus pilnveidošanai un konkurētspējas attīstīšanai. Komiteja izsaka nožēlu, ka Padome makroreģionālās stratēģijas atbalsta tikai ar vispārējiem principiem, tādiem kā integrācija, koordinācija, sadarbība, daudzlīmeņu pārvaldība, partnerība, un nepiedāvā būtiskus papildu instrumentus un to īstenošanai. |
| --- | --- |

2.4

EESK atzinīgi vērtē Padomes 2012. gada jūnija secinājumus, kuros norādīts, ka nepieciešami centieni ES iekšējā tirgus pilnveidošanai un konkurētspējas attīstīšanai. Komiteja izsaka nožēlu, ka Padome makroreģionālās stratēģijas atbalsta tikai ar vispārējiem principiem, tādiem kā integrācija, koordinācija, sadarbība, daudzlīmeņu pārvaldība, partnerība, un nepiedāvā būtiskus papildu instrumentus un to īstenošanai.

| 2.5 | EESK norāda, ka saskaņā ar ekspertu vērtējumu galvenā problēma ir decentralizētas politiskās gribas un finansēšanas savstarpējā neatbilstība. |
| --- | --- |

2.5

EESK norāda, ka saskaņā ar ekspertu vērtējumu galvenā problēma ir decentralizētas politiskās gribas un finansēšanas savstarpējā neatbilstība.

| 2.6 | Uzsvars uz ilgtspēju (piemēram, “zilā” un “zaļā” izaugsme) un infrastruktūras attīstīšanu ir dabiska makroreģionālās uztveres iezīme. Tā veido Eiropas pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

2.6

Uzsvars uz ilgtspēju (piemēram, “zilā” un “zaļā” izaugsme) un infrastruktūras attīstīšanu ir dabiska makroreģionālās uztveres iezīme. Tā veido Eiropas pievienoto vērtību.

| 2.7 | Tomēr Eiropas pievienotās vērtības pieaugumu tūlīt un īstermiņā reāli var panākt ar saimniecisko darbību, pamatojoties uz augstāku IKP un nodarbinātību. |
| --- | --- |

2.7

Tomēr Eiropas pievienotās vērtības pieaugumu tūlīt un īstermiņā reāli var panākt ar saimniecisko darbību, pamatojoties uz augstāku IKP un nodarbinātību.

| 2.8 | EESK uzskata, ka trīs “nē” vairs nav piemērojami: 2014.–2020. gada vidējā termiņa finanšu shēmas ietvaros ir pieejams finansējums, īstenošanas sekmēšanai tiek veidota administratīvo iestāžu sistēma, kopējā stratēģiskajā satvarā paredzēti vajadzīgie noteikumi. Lai sekmētu inovāciju, atbalstu MVU, tīklu veidošanu un paaugstinātu nodarbinātības līmeni, atbalsta politikas veidošanā attiecībā uz makroreģionālajām stratēģijām jāapliecina lielāka izpratne par pāreju uz trīs “jā” principu. |
| --- | --- |

2.8

EESK uzskata, ka trīs “nē” vairs nav piemērojami: 2014.–2020. gada vidējā termiņa finanšu shēmas ietvaros ir pieejams finansējums, īstenošanas sekmēšanai tiek veidota administratīvo iestāžu sistēma, kopējā stratēģiskajā satvarā paredzēti vajadzīgie noteikumi. Lai sekmētu inovāciju, atbalstu MVU, tīklu veidošanu un paaugstinātu nodarbinātības līmeni, atbalsta politikas veidošanā attiecībā uz makroreģionālajām stratēģijām jāapliecina lielāka izpratne par pāreju uz trīs “jā” principu.

| 2.9 | ES 2014.–2020. gada plānošanas periodā par prioritāti jāizvirza makroreģionālā stratēģija, “jauno” teritoriālās sadarbības modeli integrējot partnerattiecību nolīgumā un darbības programmās (ERAF, ESF, ELFLA, EJZF) un īpašu uzmanību pievēršot koncepcijai “vietējo dalībnieku īstenota makroreģionu attīstība”, kam ir šādas iezīmes:






  — | galvenā uzmanība tiek pievērsta konkrētām nozarēm, |
| --- | --- | --- |

2.9

ES 2014.–2020. gada plānošanas periodā par prioritāti jāizvirza makroreģionālā stratēģija, “jauno” teritoriālās sadarbības modeli integrējot partnerattiecību nolīgumā un darbības programmās (ERAF, ESF, ELFLA, EJZF) un īpašu uzmanību pievēršot koncepcijai “vietējo dalībnieku īstenota makroreģionu attīstība”, kam ir šādas iezīmes:

—

galvenā uzmanība tiek pievērsta konkrētām nozarēm,

| — | to īsteno vietējie dalībnieki, proti, makroreģionālās rīcības grupas, ko veido publiskā un privātā sektora ekonomikas un sociālās jomas pārstāvji, |
| --- | --- |

—

to īsteno vietējie dalībnieki, proti, makroreģionālās rīcības grupas, ko veido publiskā un privātā sektora ekonomikas un sociālās jomas pārstāvji,

| — | tās īstenošanas pamatā ir integrētas un daudznozaru vietējās attīstības stratēģijas, |
| --- | --- |

—

tās īstenošanas pamatā ir integrētas un daudznozaru vietējās attīstības stratēģijas,

| — | tās izstrādē ņemtas vērā makroreģionu vajadzības un potenciāls. |
| --- | --- |

—

tās izstrādē ņemtas vērā makroreģionu vajadzības un potenciāls.

| 2.10 | Vietējo dalībnieku īstenota makroreģionu attīstība:






  — | mudinās makroreģionālās kopienas izstrādāt augšupējas pieejas gadījumos, kad problēmas jārisina, īstenojot strukturālas pārmaiņas, |
| --- | --- | --- |

2.10

Vietējo dalībnieku īstenota makroreģionu attīstība:

—

mudinās makroreģionālās kopienas izstrādāt augšupējas pieejas gadījumos, kad problēmas jārisina, īstenojot strukturālas pārmaiņas,

| — | nostiprinās vietējās spējas un sekmēs inovāciju (arī sociālo inovāciju), uzņēmējdarbību un spēju mainīties, veicinot attīstību un neizmantotā potenciāla apzināšanu kopienās un teritorijās, |
| --- | --- |

—

nostiprinās vietējās spējas un sekmēs inovāciju (arī sociālo inovāciju), uzņēmējdarbību un spēju mainīties, veicinot attīstību un neizmantotā potenciāla apzināšanu kopienās un teritorijās,

| — | sekmēs daudzlīmeņu pārvaldību, makroreģionālajām kopienām nodrošinot iespēju pilnībā piedalīties ES mērķu īstenošanas sagatavošanās procesā visās nozarēs. |
| --- | --- |

—

sekmēs daudzlīmeņu pārvaldību, makroreģionālajām kopienām nodrošinot iespēju pilnībā piedalīties ES mērķu īstenošanas sagatavošanās procesā visās nozarēs.

| 2.11 | EESK pēc savas iniciatīvas varētu izstrādāt visaptverošu analīzi par makroreģionālo stratēģiju turpmāko nozīmi Eiropā un formulēs ieteikumu, kā šīs attīstības stratēģijas būtu jāpielāgo, lai nodrošinātu vienotu Eiropas attīstības praksi. |
| --- | --- |

2.11

EESK pēc savas iniciatīvas varētu izstrādāt visaptverošu analīzi par makroreģionālo stratēģiju turpmāko nozīmi Eiropā un formulēs ieteikumu, kā šīs attīstības stratēģijas būtu jāpielāgo, lai nodrošinātu vienotu Eiropas attīstības praksi.

3.   Rezultāti

| 3.1 | Komisijas ziņojumā secināts, ka saskaņā ar pārskatiem par ESSBJR un ESSDR īstenošanu makroreģionālās stratēģijas radījušas jaunu projektu izstrādes iespējas un paātrinājušas tādu jau esošo projektu īstenošanu, kuros iesaistītas vairākas valstis. Šādas stratēģijas ir sekmējušas tīklu izveidi un attiecīgajos reģionos ļāvušas uzsākt kopējas iniciatīvas. Pamatprojekti var vienlaikus būt lielisks dzinulis un paraugprojekti makroreģioniem. |
| --- | --- |

3.1

Komisijas ziņojumā secināts, ka saskaņā ar pārskatiem par ESSBJR un ESSDR īstenošanu makroreģionālās stratēģijas radījušas jaunu projektu izstrādes iespējas un paātrinājušas tādu jau esošo projektu īstenošanu, kuros iesaistītas vairākas valstis. Šādas stratēģijas ir sekmējušas tīklu izveidi un attiecīgajos reģionos ļāvušas uzsākt kopējas iniciatīvas. Pamatprojekti var vienlaikus būt lielisks dzinulis un paraugprojekti makroreģioniem.

| 3.1.1 | ESSBJR, kura ir pirmā makroreģionālā stratēģija un kuru var uzskatīt par paraugu, noteikti trīs galvenie mērķi un 15 prioritātes. Jau pašā sākumā tajā pārliecinoši iezīmētas jomas, uz kurām galvenokārt virzīta reģionā notiekošā sadarbība un kuras līdz ar to var efektīvi sekmēt ES nozaru politikas un horizontālo politikas pasākumu īstenošanu. |
| --- | --- |

3.1.1

ESSBJR, kura ir pirmā makroreģionālā stratēģija un kuru var uzskatīt par paraugu, noteikti trīs galvenie mērķi un 15 prioritātes. Jau pašā sākumā tajā pārliecinoši iezīmētas jomas, uz kurām galvenokārt virzīta reģionā notiekošā sadarbība un kuras līdz ar to var efektīvi sekmēt ES nozaru politikas un horizontālo politikas pasākumu īstenošanu.

| 3.1.2 | Jūras nozares attīstība, reģionālo saišu stiprināšana, ieguldījums cilvēka nākotnē un ekonomikas izaugsmē ir mērķa jomas, kas ir apliecinājušas savu vērtību, izstrādājot citas pieejas makroreģionu attīstībai. |
| --- | --- |

3.1.2

Jūras nozares attīstība, reģionālo saišu stiprināšana, ieguldījums cilvēka nākotnē un ekonomikas izaugsmē ir mērķa jomas, kas ir apliecinājušas savu vērtību, izstrādājot citas pieejas makroreģionu attīstībai.

| 3.2 | ESSDR, kas ir otrā pieņemtā makroreģionālā stratēģija un ietver piecus galvenos mērķus un 11 prioritātes, aptver un bagātina gan reģionālos aspektus, gan kopējas darbības jomas. |
| --- | --- |

3.2

ESSDR, kas ir otrā pieņemtā makroreģionālā stratēģija un ietver piecus galvenos mērķus un 11 prioritātes, aptver un bagātina gan reģionālos aspektus, gan kopējas darbības jomas.

| 3.2.1 | Līdzīgi kā ESSBJR tematiskajās jomās galvenā nozīme ir vides un infrastruktūras prioritātēm (reģionu savienošana, vides aizsardzība, reģionu nostiprināšana), bet priekšlikumos un projektos par ekonomiskās un sociālās labklājības vairošanu atspoguļota politiskā vēlme panākt atbilstību stratēģijai “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

3.2.1

Līdzīgi kā ESSBJR tematiskajās jomās galvenā nozīme ir vides un infrastruktūras prioritātēm (reģionu savienošana, vides aizsardzība, reģionu nostiprināšana), bet priekšlikumos un projektos par ekonomiskās un sociālās labklājības vairošanu atspoguļota politiskā vēlme panākt atbilstību stratēģijai “Eiropa 2020”.

| 3.3 | Vairākos pētījumos EESK piekrīt ES centieniem pieejamos resursus izmantot pēc iespējas lietderīgāk un efektīvāk. Lai to panāktu, jāsaskaņo instrumenti un jānostiprina kopējā rīcība. Noteikti nepieciešama “ārējo” resursu piesaistīšana. Makroreģionālajām iniciatīvām arī šajā jomā ir jauni rezultāti. (Šajā saistībā var norādīt uz ziņojumā minēto Bādenes-Virtembergas zemes piemēru un riska kapitāla saskaņošanu). |
| --- | --- |

3.3

Vairākos pētījumos EESK piekrīt ES centieniem pieejamos resursus izmantot pēc iespējas lietderīgāk un efektīvāk. Lai to panāktu, jāsaskaņo instrumenti un jānostiprina kopējā rīcība. Noteikti nepieciešama “ārējo” resursu piesaistīšana. Makroreģionālajām iniciatīvām arī šajā jomā ir jauni rezultāti. (Šajā saistībā var norādīt uz ziņojumā minēto Bādenes-Virtembergas zemes piemēru un riska kapitāla saskaņošanu).

| 3.4 | Gan abas izskatāmās stratēģijas, gan EESK līdzšinējie pašiniciatīvas atzinumi, īpaši par makroreģionālajām stratēģijām Vidusjūras reģionā un Atlantijas okeāna piekrastē, vērsuši uzmanību uz nozīmi, kāda ir politiskai un saimnieciskai sadarbībai ar trešām valstīm, un uz iespēju samazināt daudzus drošības politikas jomas apdraudējumus, atrisināt nelikumīgas imigrācijas problēmas u. c. |
| --- | --- |

3.4

Gan abas izskatāmās stratēģijas, gan EESK līdzšinējie pašiniciatīvas atzinumi, īpaši par makroreģionālajām stratēģijām Vidusjūras reģionā un Atlantijas okeāna piekrastē, vērsuši uzmanību uz nozīmi, kāda ir politiskai un saimnieciskai sadarbībai ar trešām valstīm, un uz iespēju samazināt daudzus drošības politikas jomas apdraudējumus, atrisināt nelikumīgas imigrācijas problēmas u. c.

| 3.5 | EESK stingri vērš uzmanību uz to, cik liela nozīme ir partnerattiecību nolīgumiem, kuri tiek izstrādāti vai par kuriem panākta vienošanās. Tajos noteikti jāņem vērā makroreģionālie aspekti, atbilstoša koordinēta saskaņošana ar sociālajiem partneriem, katrā darbības programmā ietverto priekšlikumu un projektu horizontāla saskaņošana starp valstīm un reģioniem un sociālās un ekonomiskās vides un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku aktīva līdzdalība tajos. |
| --- | --- |

3.5

EESK stingri vērš uzmanību uz to, cik liela nozīme ir partnerattiecību nolīgumiem, kuri tiek izstrādāti vai par kuriem panākta vienošanās. Tajos noteikti jāņem vērā makroreģionālie aspekti, atbilstoša koordinēta saskaņošana ar sociālajiem partneriem, katrā darbības programmā ietverto priekšlikumu un projektu horizontāla saskaņošana starp valstīm un reģioniem un sociālās un ekonomiskās vides un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku aktīva līdzdalība tajos.

4.   Priekšlikumi

| 4.1 | EESK uzskata, ka ir nepieciešama un iespējama pieņemto principu izvēršana un pilnveidošana. |
| --- | --- |

4.1

EESK uzskata, ka ir nepieciešama un iespējama pieņemto principu izvēršana un pilnveidošana.

| 4.2 | Būtu nepareizi skatīt makroreģionus kā tikai ģeogrāfisku faktoru — tāpat būtu jāņem vērā arī sarežģītās sociālās, ekonomiskās un vēsturiskās attiecības. |
| --- | --- |

4.2

Būtu nepareizi skatīt makroreģionus kā tikai ģeogrāfisku faktoru — tāpat būtu jāņem vērā arī sarežģītās sociālās, ekonomiskās un vēsturiskās attiecības.

| 4.3 | “Kopējus izaicinājumus” un “pastiprinātu sadarbību” formulējot kohēzijas mērķa ietvaros tiek mazināta funkcionāla izpratne par makroreģionu pāri tā robežām, kā arī tā ietekmi uz attīstības un kohēzijas procesiem visā ES. |
| --- | --- |

4.3

“Kopējus izaicinājumus” un “pastiprinātu sadarbību” formulējot kohēzijas mērķa ietvaros tiek mazināta funkcionāla izpratne par makroreģionu pāri tā robežām, kā arī tā ietekmi uz attīstības un kohēzijas procesiem visā ES.

| 4.4 | Ziņojumā nav definēts “pievienotās vērtības” jēdziens saistībā ar makroreģioniem. EESK uzskata, ka pievienotā vērtība makroreģionālo stratēģiju gadījumā var attiekties tikai uz tādu vērtību, kuru reģiona vai dalībvalsts darbība vienatnē nevar radīt, ja vien netiek piesaistīti lielāki ieguldījumi vai pieļauta tās mazāka efektivitāte. |
| --- | --- |

4.4

Ziņojumā nav definēts “pievienotās vērtības” jēdziens saistībā ar makroreģioniem. EESK uzskata, ka pievienotā vērtība makroreģionālo stratēģiju gadījumā var attiekties tikai uz tādu vērtību, kuru reģiona vai dalībvalsts darbība vienatnē nevar radīt, ja vien netiek piesaistīti lielāki ieguldījumi vai pieļauta tās mazāka efektivitāte.

| 4.5 | Savulaik trīs “nē” principa izvirzīšana bija saprotama, taču tagad nav šaubu, ka tas nozīmē iespējamu atteikšanos no Eiropas pievienotās vērtības laikā, kad atveseļošanās vēl joprojām nav stabila un tā jāstiprina. |
| --- | --- |

4.5

Savulaik trīs “nē” principa izvirzīšana bija saprotama, taču tagad nav šaubu, ka tas nozīmē iespējamu atteikšanos no Eiropas pievienotās vērtības laikā, kad atveseļošanās vēl joprojām nav stabila un tā jāstiprina.

| 4.6 | Patlaban makroreģionālās stratēģijas raksturo ES pieeja — atsevišķu reģionu rīcībā esošos līdzekļus un resursus var izmantot efektīvāk, tos atbilstoši saskaņojot un sadarbojoties iesaistīto dalībvalstu un reģionu teritorijā (Eiropas Komisijai atturoties no iesaistīšanās). Tādējādi Eiropas pievienotā vērtība makroreģionu līmenī palielinās. |
| --- | --- |

4.6

Patlaban makroreģionālās stratēģijas raksturo ES pieeja — atsevišķu reģionu rīcībā esošos līdzekļus un resursus var izmantot efektīvāk, tos atbilstoši saskaņojot un sadarbojoties iesaistīto dalībvalstu un reģionu teritorijā (Eiropas Komisijai atturoties no iesaistīšanās). Tādējādi Eiropas pievienotā vērtība makroreģionu līmenī palielinās.

| 4.7 | EESK uzskata: pastāv iespēja, ka Eiropas mēroga pievienoto vērtību, kas būtu radīta makroreģionu līmenī, var ievērojami palielināt, ieviešot papildu attīstības instrumentus, uzlabojot tiesībspēju un institucionālās spējas un piesaistot papildu resursus. |
| --- | --- |

4.7

EESK uzskata: pastāv iespēja, ka Eiropas mēroga pievienoto vērtību, kas būtu radīta makroreģionu līmenī, var ievērojami palielināt, ieviešot papildu attīstības instrumentus, uzlabojot tiesībspēju un institucionālās spējas un piesaistot papildu resursus.

| 4.8 | Izvērtējot Eiropas Savienības attīstības scenārijus laikposmam līdz 2020. gadam un dažus tajos iekļautos Eiropas nozīmes priekšlikumus, piemēram, par “Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta” mērķiem un atsevišķiem fondiem, būtu jānosaka katrā līmenī radītā pievienotā vērtība visiem ieguldījumiem vai attīstības projektiem, kuros izmantots ES finansējums. |
| --- | --- |

4.8

Izvērtējot Eiropas Savienības attīstības scenārijus laikposmam līdz 2020. gadam un dažus tajos iekļautos Eiropas nozīmes priekšlikumus, piemēram, par “Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta” mērķiem un atsevišķiem fondiem, būtu jānosaka katrā līmenī radītā pievienotā vērtība visiem ieguldījumiem vai attīstības projektiem, kuros izmantots ES finansējums.

| 4.9 | Šādu līdzekļu plašāka izmantošana arī makroreģionu līmenī ir nepieciešams nosacījums stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanai. |
| --- | --- |

4.9

Šādu līdzekļu plašāka izmantošana arī makroreģionu līmenī ir nepieciešams nosacījums stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanai.

| 4.10 | EESK uzskata, ka politiskā un institucionālā satvara, tiesiskā regulējuma un finansiālo shēmu paplašināšana ne tikai noteiktu Eiropas pievienoto vērtību, bet arī:






  — | palīdzētu paātrināt atgūšanos no krīzes, |
| --- | --- | --- |

4.10

EESK uzskata, ka politiskā un institucionālā satvara, tiesiskā regulējuma un finansiālo shēmu paplašināšana ne tikai noteiktu Eiropas pievienoto vērtību, bet arī:

—

palīdzētu paātrināt atgūšanos no krīzes,

| — | attiecībā uz Eiropas nākotni, kontrolējot institucionālās reformas un regulējumu, palīdzētu labāk uzraudzīt, kādā mērā atsevišķu dalībvalstu pieņemtajos noteikumos tiek ievērota ES pieeja un kā tie atbilst Eiropas pievienotās vērtības principiem arī tad, ja konkrētajā attīstības projektā vai ieguldījumā nav tieši izmantots ES finansējums; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz Eiropas nākotni, kontrolējot institucionālās reformas un regulējumu, palīdzētu labāk uzraudzīt, kādā mērā atsevišķu dalībvalstu pieņemtajos noteikumos tiek ievērota ES pieeja un kā tie atbilst Eiropas pievienotās vērtības principiem arī tad, ja konkrētajā attīstības projektā vai ieguldījumā nav tieši izmantots ES finansējums;

| — | varētu radīt nozīmīgu pievienoto vērtību, veicinot izaugsmi un darbavietu radīšanu. |
| --- | --- |

—

varētu radīt nozīmīgu pievienoto vērtību, veicinot izaugsmi un darbavietu radīšanu.

| 4.11 | EESK uzskata, ka politikas pārvaldības pilnveidošanai un attīstībai makroreģionālo stratēģiju darbības jomās ir liela Eiropas pievienotā vērtība, un var pieņemt, ka Eiropas Savienības līdzšinējā vēsturē izteikto mainīgo politisko spriedzi starp “federālistiem” un “nacionāļiem” var mazināt, sekmējot izteiktāku vidēja līmeņa koordināciju un sadarbību. |
| --- | --- |

4.11

EESK uzskata, ka politikas pārvaldības pilnveidošanai un attīstībai makroreģionālo stratēģiju darbības jomās ir liela Eiropas pievienotā vērtība, un var pieņemt, ka Eiropas Savienības līdzšinējā vēsturē izteikto mainīgo politisko spriedzi starp “federālistiem” un “nacionāļiem” var mazināt, sekmējot izteiktāku vidēja līmeņa koordināciju un sadarbību.

| 4.12 | EESK uzskata, ka jābūt iespējai skatīt makroreģionus no funkcionālā aspekta. Tādējādi Eiropas nozīmes pārrobežu attīstības projekti un citi pasākumi, veidojot novatoriskus tīklus, stiprinātu ES izaugsmi un līdz ar to kohēziju. |
| --- | --- |

4.12

EESK uzskata, ka jābūt iespējai skatīt makroreģionus no funkcionālā aspekta. Tādējādi Eiropas nozīmes pārrobežu attīstības projekti un citi pasākumi, veidojot novatoriskus tīklus, stiprinātu ES izaugsmi un līdz ar to kohēziju.

| 4.13 | EESK iesaka pieejā makroreģioniem panākt politisku virzību. Būtībā Padome ir tā, kas lemj par atbalstu augšupējām iniciatīvām, kā arī par turpmāku visu iestāžu kopēju un lejupēju palīdzību tām. Pamatojoties uz līdzšinējo pieredzi, minēto vispārēji varētu attiecināt uz šādām jomām (funkcijām):






  a) | pētniecība, izglītība, valodu apguve, sadarbība kultūras un veselības aprūpes jomā; |
| --- | --- | --- |

4.13

EESK iesaka pieejā makroreģioniem panākt politisku virzību. Būtībā Padome ir tā, kas lemj par atbalstu augšupējām iniciatīvām, kā arī par turpmāku visu iestāžu kopēju un lejupēju palīdzību tām. Pamatojoties uz līdzšinējo pieredzi, minēto vispārēji varētu attiecināt uz šādām jomām (funkcijām):

a)

pētniecība, izglītība, valodu apguve, sadarbība kultūras un veselības aprūpes jomā;

| b) | sadarbība enerģētikas, vides aizsardzības, loģistikas, transporta un sabiedrisko pakalpojumu (ūdens, kanalizācija, atkritumu apsaimniekošana) nozarē; |
| --- | --- |

b)

sadarbība enerģētikas, vides aizsardzības, loģistikas, transporta un sabiedrisko pakalpojumu (ūdens, kanalizācija, atkritumu apsaimniekošana) nozarē;

| c) | valsts iestāžu, reģionālo iestāžu un teritoriālo kopienu kopīgi veikta plānošana; |
| --- | --- |

c)

valsts iestāžu, reģionālo iestāžu un teritoriālo kopienu kopīgi veikta plānošana;

| d) | pilsoniskās sabiedrības un NVO līdzdalības stiprināšana; |
| --- | --- |

d)

pilsoniskās sabiedrības un NVO līdzdalības stiprināšana;

| e) | sadarbība drošības un migrācijas jautājumos; |
| --- | --- |

e)

sadarbība drošības un migrācijas jautājumos;

| f) | tirgus konkurētspējas praktiska stiprināšana (konkrēta sadarbība darba tirgū, atbalstot MVU vai piešķirot līdzekļus attīstībai); |
| --- | --- |

f)

tirgus konkurētspējas praktiska stiprināšana (konkrēta sadarbība darba tirgū, atbalstot MVU vai piešķirot līdzekļus attīstībai);

| g) | sadarbība statistikas jomā. |
| --- | --- |

g)

sadarbība statistikas jomā.

| 4.14 | Makroreģionālās stratēģijas var sniegt vērtīgu ieguldījumu pārrobežu sadarbībā starp pilsētām, tehnoloģisko centru tīklu veidošanā un inovāciju ātrākā izstrādē. |
| --- | --- |

4.14

Makroreģionālās stratēģijas var sniegt vērtīgu ieguldījumu pārrobežu sadarbībā starp pilsētām, tehnoloģisko centru tīklu veidošanā un inovāciju ātrākā izstrādē.

| 4.15 | Tās galvenokārt ir jomas, kurās lielākoties augšupējas iniciatīvas ir piemērotas un kurās valstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm var būt nozīmīgāka loma. Ziņojumā nav pieminēts, ka būtu svarīga ekonomiskās un sociālās vides dalībnieku līdzdalība un apspriešanās. |
| --- | --- |

4.15

Tās galvenokārt ir jomas, kurās lielākoties augšupējas iniciatīvas ir piemērotas un kurās valstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm var būt nozīmīgāka loma. Ziņojumā nav pieminēts, ka būtu svarīga ekonomiskās un sociālās vides dalībnieku līdzdalība un apspriešanās.

5.   Turpmākie pasākumi

| 5.1 | EESK piekrīt, ka makroreģionālo stratēģiju dalībniekiem jāatzīst, ka tās ir valdību horizontāla atbildība. |
| --- | --- |

5.1

EESK piekrīt, ka makroreģionālo stratēģiju dalībniekiem jāatzīst, ka tās ir valdību horizontāla atbildība.

| 5.2 | EESK uzskata, ka administratīva rakstura darbības jāsamazina līdz minimumam un ka Eiropas Komisijai jāizstrādā un jāiesaka jaunas metodes, lai garantētu sabiedrības līdzdalību, piemēram, ar e-demokrātijas rīku palīdzību. Ir būtiski palielināt līdzdalību gan sagatavošanas, gan īstenošanas procesā. |
| --- | --- |

5.2

EESK uzskata, ka administratīva rakstura darbības jāsamazina līdz minimumam un ka Eiropas Komisijai jāizstrādā un jāiesaka jaunas metodes, lai garantētu sabiedrības līdzdalību, piemēram, ar e-demokrātijas rīku palīdzību. Ir būtiski palielināt līdzdalību gan sagatavošanas, gan īstenošanas procesā.

| 5.3 | Būtu jāievēro princips integrēt makroreģionālos mērķus visos partnerattiecību nolīgumos un darbības programmās. |
| --- | --- |

5.3

Būtu jāievēro princips integrēt makroreģionālos mērķus visos partnerattiecību nolīgumos un darbības programmās.

| 5.4 | Eiropas Komisijai vajadzētu atbalstīt labas prakses ievērošanu esošo plānošanas instrumentu izmantošanā gan attiecībā uz makroreģioniem, kas vēl tikai tiek veidoti, gan tiem, kas tiek apspriesti. |
| --- | --- |

5.4

Eiropas Komisijai vajadzētu atbalstīt labas prakses ievērošanu esošo plānošanas instrumentu izmantošanā gan attiecībā uz makroreģioniem, kas vēl tikai tiek veidoti, gan tiem, kas tiek apspriesti.

| 5.5 | EESK uzskata, ka administratīvo spēju trūkumu iespējams novērst tikai tad, ja var pierādīt, ka tas tiek darīts, lai sekmētu resursu efektīvu izmantošanu. |
| --- | --- |

5.5

EESK uzskata, ka administratīvo spēju trūkumu iespējams novērst tikai tad, ja var pierādīt, ka tas tiek darīts, lai sekmētu resursu efektīvu izmantošanu.

| 5.6 | EESK uzskata, ka ir svarīgi izstrādāt reālistiskus pasākumus un rādītājus rezultātu uzraudzībai, bet tādēļ — jo īpaši pievienotās vērtības rādītāja izstrādē, ņemot vērā tā daudzpusību — ir nepieciešama Komisijas un citu ES iestāžu aktīva līdzdalība. |
| --- | --- |

5.6

EESK uzskata, ka ir svarīgi izstrādāt reālistiskus pasākumus un rādītājus rezultātu uzraudzībai, bet tādēļ — jo īpaši pievienotās vērtības rādītāja izstrādē, ņemot vērā tā daudzpusību — ir nepieciešama Komisijas un citu ES iestāžu aktīva līdzdalība.

| 5.7 | EESK piekrīt līdzšinējās veiksmīgi izveidotās augšupējās pieejas prakses nostiprināšanai, bet uzskata, ka ir vēlams ciešāk iesaistīt ekonomikas, vides, sociālās jomas un vietējos partnerus un veidot horizontālas attiecības ar jaunizveidotajiem makroreģioniem. |
| --- | --- |

5.7

EESK piekrīt līdzšinējās veiksmīgi izveidotās augšupējās pieejas prakses nostiprināšanai, bet uzskata, ka ir vēlams ciešāk iesaistīt ekonomikas, vides, sociālās jomas un vietējos partnerus un veidot horizontālas attiecības ar jaunizveidotajiem makroreģioniem.

| 5.8 | EESK uzskata, ka stratēģiju pārvaldības sistēmu ieviešana jāpaātrina un ne vien jāsaglabā to īpatnības, bet tās arī jāpaplašina. |
| --- | --- |

5.8

EESK uzskata, ka stratēģiju pārvaldības sistēmu ieviešana jāpaātrina un ne vien jāsaglabā to īpatnības, bet tās arī jāpaplašina.

| 5.9 | EESK iesaka apsvērt iespēju, ka Eiropas Komisija, izstrādājot jaunas pārvaldības formas, paredz arī alternatīvu ar mērķi Eiropas Savienības teritorijā sekmēt vidējā līmeņa, makroreģionālu un uz attīstību orientētu pārvaldību. |
| --- | --- |

5.9

EESK iesaka apsvērt iespēju, ka Eiropas Komisija, izstrādājot jaunas pārvaldības formas, paredz arī alternatīvu ar mērķi Eiropas Savienības teritorijā sekmēt vidējā līmeņa, makroreģionālu un uz attīstību orientētu pārvaldību.

| 5.10 | Makroreģionālajām iniciatīvām pamatā ir divas dimensijas — transnacionālā un Eiropas dimensija. EESK uzskata, ka līdz šim uzmanība pievērsta tikai valstu savstarpējai sadarbībai un koordinācijai. Ļoti atbalstāms ir viens no vissvarīgākajiem secinājumiem ziņojumā, proti, ka jāiegulda pūles, lai kopējai rīcībai būtu Eiropas dimensija un tādējādi tā radītu arī Eiropas pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

5.10

Makroreģionālajām iniciatīvām pamatā ir divas dimensijas — transnacionālā un Eiropas dimensija. EESK uzskata, ka līdz šim uzmanība pievērsta tikai valstu savstarpējai sadarbībai un koordinācijai. Ļoti atbalstāms ir viens no vissvarīgākajiem secinājumiem ziņojumā, proti, ka jāiegulda pūles, lai kopējai rīcībai būtu Eiropas dimensija un tādējādi tā radītu arī Eiropas pievienoto vērtību.

| 5.11 | EESK uzskata, ka tādas makroreģionālās iniciatīvas ar ES dimensiju, kurām ir atbilstošs atbalsts, palīdzētu stiprināt ES politisko uzticamību, kā arī, pateicoties lielākai sabiedrības līdzdalībai, ieviest jaunu attīstības praksi. |
| --- | --- |

5.11

EESK uzskata, ka tādas makroreģionālās iniciatīvas ar ES dimensiju, kurām ir atbilstošs atbalsts, palīdzētu stiprināt ES politisko uzticamību, kā arī, pateicoties lielākai sabiedrības līdzdalībai, ieviest jaunu attīstības praksi.

| 5.12 | Vēlreiz rodas jautājums, vai ES līmeņa politiskās saistības, kas īstenojamas vietējā līmenī, nevajadzētu papildināt ar makroreģionālām saistībām, kas īstenojamas visas ES līmenī. Komisijas minētais “pastiprinātas sadarbības” princips var ietvert arī minēto aspektu. |
| --- | --- |

5.12

Vēlreiz rodas jautājums, vai ES līmeņa politiskās saistības, kas īstenojamas vietējā līmenī, nevajadzētu papildināt ar makroreģionālām saistībām, kas īstenojamas visas ES līmenī. Komisijas minētais “pastiprinātas sadarbības” princips var ietvert arī minēto aspektu.

| 5.13 | Eiropas Komisija pareizi secina, ka makroreģionālās un jūras baseinu stratēģijas ir atbilde uz līdzīgiem centieniem, bet šis jautājums labi atspoguļo Komisijas iekšējās domstarpības un stratēģiju sadrumstalotības risku. Jūras stratēģijas elementus nav iespējams skatīt kā makroreģionālo stratēģiju elementus, ja jūras/okeāna piekrastes infrastruktūras, urbanizācijas, ražošanas un cilvēkresursu faktori nav saistīti vai ja šādu saikni nav iespējams izveidot, un tie nav saistīti ar tādiem uzdevumiem jūras/okeāna nozares spēju uzlabošanai vai risku mazināšanai, kas ir nozīmīgi attiecībā uz ražošanu un aizsardzību. |
| --- | --- |

5.13

Eiropas Komisija pareizi secina, ka makroreģionālās un jūras baseinu stratēģijas ir atbilde uz līdzīgiem centieniem, bet šis jautājums labi atspoguļo Komisijas iekšējās domstarpības un stratēģiju sadrumstalotības risku. Jūras stratēģijas elementus nav iespējams skatīt kā makroreģionālo stratēģiju elementus, ja jūras/okeāna piekrastes infrastruktūras, urbanizācijas, ražošanas un cilvēkresursu faktori nav saistīti vai ja šādu saikni nav iespējams izveidot, un tie nav saistīti ar tādiem uzdevumiem jūras/okeāna nozares spēju uzlabošanai vai risku mazināšanai, kas ir nozīmīgi attiecībā uz ražošanu un aizsardzību.

| 5.14 | EESK noteikti atbalsta ziņojuma secinājumus par to, ka visas iespējas vēl nav izsmeltas. Tomēr viedoklis, ka turpmāka pilnveidošana un darbību nostiprināšana varētu būt iespējama “bez Komisijas iesaistīšanās vai par pamatu vairāk izmantojot transnacionālas programmas”, nav pieņemams. |
| --- | --- |

5.14

EESK noteikti atbalsta ziņojuma secinājumus par to, ka visas iespējas vēl nav izsmeltas. Tomēr viedoklis, ka turpmāka pilnveidošana un darbību nostiprināšana varētu būt iespējama “bez Komisijas iesaistīšanās vai par pamatu vairāk izmantojot transnacionālas programmas”, nav pieņemams.

| 5.14.1 | Ziņojumā tas ir vienīgais punkts, kurā izteikti minēts, ka Komisija nevēlas piedalīties makroreģionālo stratēģiju izstrādē vai īstenošanā, ne arī pildīt jel kādu lomu, lai gan saskata daudzas potenciāli izstrādājamas un īstenojamas paradigmas. Dokumentā gan nav paskaidrots, kādas ir šīs paradigmas. |
| --- | --- |

5.14.1

Ziņojumā tas ir vienīgais punkts, kurā izteikti minēts, ka Komisija nevēlas piedalīties makroreģionālo stratēģiju izstrādē vai īstenošanā, ne arī pildīt jel kādu lomu, lai gan saskata daudzas potenciāli izstrādājamas un īstenojamas paradigmas. Dokumentā gan nav paskaidrots, kādas ir šīs paradigmas.

| 5.15 | EESK aicina Komisiju arī turpmāk uzņemties vadošu lomu makroreģionālo stratēģiju izstrādē un īstenošanā. Komiteja arī aicina Padomi nodrošināt Komisijai nepieciešamos instrumentus un resursus, lai tā pienācīgi varētu pildīt šo uzdevumu. |
| --- | --- |

5.15

EESK aicina Komisiju arī turpmāk uzņemties vadošu lomu makroreģionālo stratēģiju izstrādē un īstenošanā. Komiteja arī aicina Padomi nodrošināt Komisijai nepieciešamos instrumentus un resursus, lai tā pienācīgi varētu pildīt šo uzdevumu.

| 5.16 | Transnacionālas programmas jēdziens ietver to, ka programmas ar Eiropas pievienoto vērtību var tikt zināmā mērā atbalstītas, neatkāpjoties no trīs “nē” piemērošanas. Tādas, piemēram, ir programmas, kuru mērķis ir labāka vides aizsardzības prasību ievērošana, lielāki mērķtiecīgi ieguldījumi ES mēroga savienojamības veidošanā vai inovācijai nepieciešamā kritiskā masa. |
| --- | --- |

5.16

Transnacionālas programmas jēdziens ietver to, ka programmas ar Eiropas pievienoto vērtību var tikt zināmā mērā atbalstītas, neatkāpjoties no trīs “nē” piemērošanas. Tādas, piemēram, ir programmas, kuru mērķis ir labāka vides aizsardzības prasību ievērošana, lielāki mērķtiecīgi ieguldījumi ES mēroga savienojamības veidošanā vai inovācijai nepieciešamā kritiskā masa.

| 5.17 | Ziņojumā nekas nav minēts par to, kā izmantot un novērtēt Eiropas pievienoto vērtību, kā gūt labumu no rezultātiem, kā arī par citiem stimuliem. |
| --- | --- |

5.17

Ziņojumā nekas nav minēts par to, kā izmantot un novērtēt Eiropas pievienoto vērtību, kā gūt labumu no rezultātiem, kā arī par citiem stimuliem.

| 5.18 | EESK uzskata, ka pārsteidzoši īsās piezīmes “Secinājumos” būtiski jāpapildina, lai tās atbilstu nosaukumā uzstādītajām prasībām. Protams, svarīgs ir pārvaldības jautājums, jo Eiropas Savienībai tomēr ir jālemj par vispārējiem pārvaldības jautājumiem. |
| --- | --- |

5.18

EESK uzskata, ka pārsteidzoši īsās piezīmes “Secinājumos” būtiski jāpapildina, lai tās atbilstu nosaukumā uzstādītajām prasībām. Protams, svarīgs ir pārvaldības jautājums, jo Eiropas Savienībai tomēr ir jālemj par vispārējiem pārvaldības jautājumiem.

| 5.19 | Gan attiecībā uz politiku, gan attiecībā uz vidi, sociālo jomu un ekonomiku makroreģionālā pieeja var būt labs līdzeklis Eiropas valstu/reģionu sadarbības stiprināšanai, nacionālistisku centienu mazināšanai, tiecoties uz sociālu konsensu, savstarpēju cieņu un sapratni, kā arī stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu īstenošanas sekmēšanai, interešu grupām sniedzot Eiropas pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

5.19

Gan attiecībā uz politiku, gan attiecībā uz vidi, sociālo jomu un ekonomiku makroreģionālā pieeja var būt labs līdzeklis Eiropas valstu/reģionu sadarbības stiprināšanai, nacionālistisku centienu mazināšanai, tiecoties uz sociālu konsensu, savstarpēju cieņu un sapratni, kā arī stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu īstenošanas sekmēšanai, interešu grupām sniedzot Eiropas pievienoto vērtību.

| 5.20 | Makroreģionālās stratēģijas var būt efektīvs līdzeklis, lai novērstu nepilnības saziņas jomā un informētu sabiedrību. Apdzīvotu vietu un reģionu iedzīvotājiem un uzņēmumiem jābūt labāk informētiem par aktuālajām programmām un projektiem. |
| --- | --- |

5.20

Makroreģionālās stratēģijas var būt efektīvs līdzeklis, lai novērstu nepilnības saziņas jomā un informētu sabiedrību. Apdzīvotu vietu un reģionu iedzīvotājiem un uzņēmumiem jābūt labāk informētiem par aktuālajām programmām un projektiem.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  EESK atzinums par tematu “Atlantijas okeāna reģiona jūrlietu stratēģijas izstrāde”, OV L 229, 31.7.2012., 24. lpp.

1

(2)  EESK atzinums par tematu “Makroreģionālas ES stratēģijas izstrāde ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas veidošanai Vidusjūras reģionā” (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī).

2

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/68 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/68

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā”

COM(2013) 348 final – 2013/0188 (CNS)

2014/C 67/12

Ziņotājs:
  DANDEA

Padome saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pantu 2013. gada 27. jūnijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā”

COM(2013) 348 final – 2013/0188 (CNS).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2013. gada 4. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar 142 balsīm par, 2 balsīm pret un 6 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu direktīvai (1), ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (AIA), un uzskata, ka tas ir būtisks solis, lai īstenotu rīcības plānu, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (2). |
| --- | --- |

1.1

EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu direktīvai (1), ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (AIA), un uzskata, ka tas ir būtisks solis, lai īstenotu rīcības plānu, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (2).

| 1.2 | Komiteja uzskata, ka šo priekšlikumu nevar analizēt atrauti no citām Eiropas Savienības un starptautiskām iniciatīvām un notikumu attīstības, kas veicina plašāku informācijas apmaiņu starp nodokļu iestādēm: pirmkārt, ES 2005. gada “Uzkrājumu direktīvas” darbības jomas paplašināšanas, otrkārt, ASV Ārvalstu konta nodokļa atbilstības akta (FATCA), kura dēļ vairākas Eiropas valstis cenšas panākt divpusēju vienošanos ar ASV, arī lai aizsargātu savas tiesības, un, treškārt, jau spēkā esošās Direktīvas par automātisku informācijas apmaiņu, kuras darbības jomas paplašināšanu pašlaik cenšas panākt. |
| --- | --- |

1.2

Komiteja uzskata, ka šo priekšlikumu nevar analizēt atrauti no citām Eiropas Savienības un starptautiskām iniciatīvām un notikumu attīstības, kas veicina plašāku informācijas apmaiņu starp nodokļu iestādēm: pirmkārt, ES 2005. gada “Uzkrājumu direktīvas” darbības jomas paplašināšanas, otrkārt, ASV Ārvalstu konta nodokļa atbilstības akta (FATCA), kura dēļ vairākas Eiropas valstis cenšas panākt divpusēju vienošanos ar ASV, arī lai aizsargātu savas tiesības, un, treškārt, jau spēkā esošās Direktīvas par automātisku informācijas apmaiņu, kuras darbības jomas paplašināšanu pašlaik cenšas panākt.

| 1.3 | Ņemot vērā, ka krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas katru gadu rada dalībvalstīm miljardiem euro lielus zaudējumus, EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikums, kura mērķis ir paātrināt atsevišķu Direktīvas 2011/16/ES noteikumu par AIA īstenošanu, ir pamatots. |
| --- | --- |

1.3

Ņemot vērā, ka krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas katru gadu rada dalībvalstīm miljardiem euro lielus zaudējumus, EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikums, kura mērķis ir paātrināt atsevišķu Direktīvas 2011/16/ES noteikumu par AIA īstenošanu, ir pamatots.

| 1.4 | Komisija ierosina automātisko informācijas apmaiņu attiecināt uz vēl piecām ienākumu kategorijām. EESK piekrīt, ka šīs ienākumu kategorijas ir jāpievieno, jo visticamāk, ka krāpšana nodokļu jomā tās skars vairāk nekā tās kategorijas, kuras jau ir iekļautas direktīvā. |
| --- | --- |

1.4

Komisija ierosina automātisko informācijas apmaiņu attiecināt uz vēl piecām ienākumu kategorijām. EESK piekrīt, ka šīs ienākumu kategorijas ir jāpievieno, jo visticamāk, ka krāpšana nodokļu jomā tās skars vairāk nekā tās kategorijas, kuras jau ir iekļautas direktīvā.

| 1.5 | Tā kā izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un krāpšana ir globālas problēmas, tās nav iespējams apkarot, darbojoties vienīgi Eiropas Savienības iekšienē. Tāpēc EESK uzstājīgi aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt darbu attiecībā uz sarunām ar ESAO un citām pasaules mēroga organizācijām, lai sekmētu AIA kā starptautiska standarta ieviešanu. |
| --- | --- |

1.5

Tā kā izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un krāpšana ir globālas problēmas, tās nav iespējams apkarot, darbojoties vienīgi Eiropas Savienības iekšienē. Tāpēc EESK uzstājīgi aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt darbu attiecībā uz sarunām ar ESAO un citām pasaules mēroga organizācijām, lai sekmētu AIA kā starptautiska standarta ieviešanu.

| 1.6 | It īpaši EESK mudina dalībvalstis gādāt, lai nākotnes AIA standartā tiktu ņemtas vērā ES tiesību aktu prasības, pieredze un zinātība šajā jomā. Komiteja aicina dalībvalstis šajā nolūkā pieņemt saskaņotu nostāju, lai starptautiskās sarunās Eiropas viedoklim būtu lielāks svars. |
| --- | --- |

1.6

It īpaši EESK mudina dalībvalstis gādāt, lai nākotnes AIA standartā tiktu ņemtas vērā ES tiesību aktu prasības, pieredze un zinātība šajā jomā. Komiteja aicina dalībvalstis šajā nolūkā pieņemt saskaņotu nostāju, lai starptautiskās sarunās Eiropas viedoklim būtu lielāks svars.

| 1.7 | Attiecībā uz starptautiskajām un Eiropas iniciatīvām Komiteja norāda, ka tik lielā mērā, cik vien iespējams, būtu jācenšas izveidot vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar maksimāli daudz valstīm, lai pēc iespējas novērstu potenciālu negatīvu ietekmi uz Eiropas Savienības ekonomiku un citām jomām. |
| --- | --- |

1.7

Attiecībā uz starptautiskajām un Eiropas iniciatīvām Komiteja norāda, ka tik lielā mērā, cik vien iespējams, būtu jācenšas izveidot vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar maksimāli daudz valstīm, lai pēc iespējas novērstu potenciālu negatīvu ietekmi uz Eiropas Savienības ekonomiku un citām jomām.

| 1.8 | EESK uzskata, ka vienkāršības un efektivitātes dēļ, izmaksu mazināšanas nolūkā, kā arī sniedzot labumu visām iesaistītajām pusēm, būtu jācenšas vienādot dažādās informācijas apmaiņas sistēmas (jo patlaban katrai iniciatīvai ir sava sistēma) un tās apvienot vienā sistēmā. Vismaz Eiropas Savienības mērogā tā tam vajadzētu būt. Turklāt attiecīgajiem pamatnoteikumiem jābūt skaidriem un saprotamiem un jāatbilst izvirzītajiem mērķiem. |
| --- | --- |

1.8

EESK uzskata, ka vienkāršības un efektivitātes dēļ, izmaksu mazināšanas nolūkā, kā arī sniedzot labumu visām iesaistītajām pusēm, būtu jācenšas vienādot dažādās informācijas apmaiņas sistēmas (jo patlaban katrai iniciatīvai ir sava sistēma) un tās apvienot vienā sistēmā. Vismaz Eiropas Savienības mērogā tā tam vajadzētu būt. Turklāt attiecīgajiem pamatnoteikumiem jābūt skaidriem un saprotamiem un jāatbilst izvirzītajiem mērķiem.

| 1.9 | EESK aicina dalībvalstis gādāt, lai būtu pieejami cilvēkresursi, tehnoloģiju un finanšu resursi, kas vajadzīgi veiksmīgai AIA īstenošanai, ņemot vērā, ka informācija, ar kuru dalībvalstīm jāapmainās, sākot ar 2015. gadu, ir sarežģīta un apjomīga. Par prioritāti jāizvirza to ierēdņu apmācība, kas būs atbildīgi par informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

1.9

EESK aicina dalībvalstis gādāt, lai būtu pieejami cilvēkresursi, tehnoloģiju un finanšu resursi, kas vajadzīgi veiksmīgai AIA īstenošanai, ņemot vērā, ka informācija, ar kuru dalībvalstīm jāapmainās, sākot ar 2015. gadu, ir sarežģīta un apjomīga. Par prioritāti jāizvirza to ierēdņu apmācība, kas būs atbildīgi par informācijas apmaiņu.

| 1.10 | EESK uzskata: lai jaunie nodokļu pārkāpumu apkarošanas instrumenti būtu efektīvi, gan Komisijai, gan dalībvalstīm ir jāpastiprina darbs nodokļu tiesiskā regulējuma vienkāršošanas un saskaņošanas jomā. |
| --- | --- |

1.10

EESK uzskata: lai jaunie nodokļu pārkāpumu apkarošanas instrumenti būtu efektīvi, gan Komisijai, gan dalībvalstīm ir jāpastiprina darbs nodokļu tiesiskā regulējuma vienkāršošanas un saskaņošanas jomā.

2.   Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES

| 2.1 | Ņemot vērā to, ka pēdējo gadu laikā ir palielinājusies krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un tas būtiski ietekmē dalībvalstu nodokļu ieņēmumus, katru gadu radot miljardiem euro lielus zaudējumus, Komisija ir izstrādājusi minēto priekšlikumu, lai grozītu vairākus Direktīvas 2011/16/ES noteikumus attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā. |
| --- | --- |

2.1

Ņemot vērā to, ka pēdējo gadu laikā ir palielinājusies krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un tas būtiski ietekmē dalībvalstu nodokļu ieņēmumus, katru gadu radot miljardiem euro lielus zaudējumus, Komisija ir izstrādājusi minēto priekšlikumu, lai grozītu vairākus Direktīvas 2011/16/ES noteikumus attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā.

| 2.2 | Komisijas priekšlikuma mērķis ir paplašināt automātiskās informācijas apmaiņas darbības jomu Eiropas Savienībā salīdzinājumā ar pašreizējo sistēmu. |
| --- | --- |

2.2

Komisijas priekšlikuma mērķis ir paplašināt automātiskās informācijas apmaiņas darbības jomu Eiropas Savienībā salīdzinājumā ar pašreizējo sistēmu.

| 2.3 | Komisija ierosina grozīt direktīvas 8. pantu, lai AIA darbības jomā iekļautu piecas jaunas ienākumu kategorijas, svītrot atsauci uz robežvērtībām, zem kurām dalībvalstis var izvēlēties nesaņemt informāciju no citām dalībvalstīm, un ātrāk īstenot pašreiz spēkā esošās direktīvas noteikumus par automātiskās informācijas apmaiņas paplašināšanu. |
| --- | --- |

2.3

Komisija ierosina grozīt direktīvas 8. pantu, lai AIA darbības jomā iekļautu piecas jaunas ienākumu kategorijas, svītrot atsauci uz robežvērtībām, zem kurām dalībvalstis var izvēlēties nesaņemt informāciju no citām dalībvalstīm, un ātrāk īstenot pašreiz spēkā esošās direktīvas noteikumus par automātiskās informācijas apmaiņas paplašināšanu.

| 2.4 | Jaunās ienākumu kategorijas, uz kurām attiecināma AIA, ir šādas: dividendes; kapitāla pieaugums; citi ienākumi, kas gūti no aktīviem finanšu kontā; visas summas, attiecībā uz kurām finanšu iestāde ir debitors jeb parādnieks, tostarp dzēšanas maksājumi, un konta atlikumi. Sākot ar 2015. gadu, dalībvalstīm būs jānosūta informācija par šādiem ienākumiem. |
| --- | --- |

2.4

Jaunās ienākumu kategorijas, uz kurām attiecināma AIA, ir šādas: dividendes; kapitāla pieaugums; citi ienākumi, kas gūti no aktīviem finanšu kontā; visas summas, attiecībā uz kurām finanšu iestāde ir debitors jeb parādnieks, tostarp dzēšanas maksājumi, un konta atlikumi. Sākot ar 2015. gadu, dalībvalstīm būs jānosūta informācija par šādiem ienākumiem.

| 2.5 | Ņemot vērā konsultācijas ar dalībvalstīm, Komisija ierosina svītrot robežvērtību, zem kuras dalībvalsts var izvēlēties nesaņemt konkrēta veida informāciju, norādot, ka tā nav praktiski īstenojama un ka dalībvalstis piekrīt, ka tā ir svītrojama. |
| --- | --- |

2.5

Ņemot vērā konsultācijas ar dalībvalstīm, Komisija ierosina svītrot robežvērtību, zem kuras dalībvalsts var izvēlēties nesaņemt konkrēta veida informāciju, norādot, ka tā nav praktiski īstenojama un ka dalībvalstis piekrīt, ka tā ir svītrojama.

| 2.6 | Attiecībā uz jaunajām ienākumu kategorijām, uz kurām attieksies AIA, Komisija nesaglabā informācijas pieejamības nosacījumu, kas pašreiz ir spēkā attiecībā uz 8. panta 1. punktā minētajām ienākumu kategorijām. Šāda pieeja paātrina obligātās automātiskās informācijas apmaiņas paplašināšanu un īstenošanu. |
| --- | --- |

2.6

Attiecībā uz jaunajām ienākumu kategorijām, uz kurām attieksies AIA, Komisija nesaglabā informācijas pieejamības nosacījumu, kas pašreiz ir spēkā attiecībā uz 8. panta 1. punktā minētajām ienākumu kategorijām. Šāda pieeja paātrina obligātās automātiskās informācijas apmaiņas paplašināšanu un īstenošanu.

| 2.7 | Komisijas priekšlikums atbilst vairāku dalībvalstu iniciatīvai noslēgt nolīgumus ar ASV attiecībā uz ASV Ārvalstu konta nodokļa atbilstības aktu (FATCA), kas tām nosaka saistības nodrošināt plašāku sadarbību ar citām dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvas par administratīvo sadarbību 19. pantu. |
| --- | --- |

2.7

Komisijas priekšlikums atbilst vairāku dalībvalstu iniciatīvai noslēgt nolīgumus ar ASV attiecībā uz ASV Ārvalstu konta nodokļa atbilstības aktu (FATCA), kas tām nosaka saistības nodrošināt plašāku sadarbību ar citām dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvas par administratīvo sadarbību 19. pantu.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1 | Aplūkojamais priekšlikums direktīvai ir viens no pasākumiem, kas paredzēts Rīcības plānā (3), kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, ar ko Komisija pēc Eiropadomes pieprasījuma nāca klajā 2012. gada beigās. EESK savā atzinumā (4) augstu novērtēja minēto rīcības plānu un pauda atbalstu Komisijai cīņā pret darbībām, kas nelabvēlīgi ietekmē iekšējā tirgus darbību. |
| --- | --- |

3.1

Aplūkojamais priekšlikums direktīvai ir viens no pasākumiem, kas paredzēts Rīcības plānā (3), kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, ar ko Komisija pēc Eiropadomes pieprasījuma nāca klajā 2012. gada beigās. EESK savā atzinumā (4) augstu novērtēja minēto rīcības plānu un pauda atbalstu Komisijai cīņā pret darbībām, kas nelabvēlīgi ietekmē iekšējā tirgus darbību.

| 3.2 | Krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas katru gadu rada dalībvalstīm zaudējumus, kas lēšami miljardiem euro apmērā. Krāpšana nodokļu jomā (5) un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas (6) grauj nodokļu ieņēmumu bāzi, un tā rezultātā dalībvalstis ir spiestas palielināt nodokļus, tāpēc Komiteja uzskata, ka tā ir ne tikai pretlikumīga, bet arī morāles normām neatbilstoša prakse, kas būtiski ietekmē iekšējā tirgus darbību un kaitē nodokļu sistēmu taisnīgumam attiecībā pret nodokļu maksātājiem. |
| --- | --- |

3.2

Krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas katru gadu rada dalībvalstīm zaudējumus, kas lēšami miljardiem euro apmērā. Krāpšana nodokļu jomā (5) un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas (6) grauj nodokļu ieņēmumu bāzi, un tā rezultātā dalībvalstis ir spiestas palielināt nodokļus, tāpēc Komiteja uzskata, ka tā ir ne tikai pretlikumīga, bet arī morāles normām neatbilstoša prakse, kas būtiski ietekmē iekšējā tirgus darbību un kaitē nodokļu sistēmu taisnīgumam attiecībā pret nodokļu maksātājiem.

| 3.3 | Gan krāpšana nodokļu jomā, gan izvairīšanās no nodokļu maksāšanas ir pasaules mēroga problēmas. To apkarošanas pasākumi iekšējā tirgus ietvaros tāpēc ir jāpapildina ar nolīgumiem ar ESAO, G8, G20 un citām organizācijām, lai izveidotu AIA par starptautisku standartu. EESK atzinīgi vērtē to dalībvalstu centienus, kuras jau ir noslēgušas nolīgumus ar ASV attiecībā uz FATCA. Saskaņā ar Direktīvas par administratīvu sadarbību 19. pantu minētie nolīgumi dos dalībvalstīm plašākas iespējas sadarbībai automātiskas informācijas apmaiņas jomā. EESK ir gandarīta par to, ka priekšlikums paplašināt obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodrošinās dalībvalstīm vienotu ES tiesisko bāzi, kas garantēs tiesisko noteiktību un vienādus nosacījumus gan kompetentajām iestādēm, gan tautsaimniecības dalībniekiem. EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai nākotnē pasaules mēroga automātiskās informācijas apmaiņas standartā tiktu ņemtas vērā ES tiesību aktu prasības, pieredze un zinātība šajā jomā. |
| --- | --- |

3.3

Gan krāpšana nodokļu jomā, gan izvairīšanās no nodokļu maksāšanas ir pasaules mēroga problēmas. To apkarošanas pasākumi iekšējā tirgus ietvaros tāpēc ir jāpapildina ar nolīgumiem ar ESAO, G8, G20 un citām organizācijām, lai izveidotu AIA par starptautisku standartu. EESK atzinīgi vērtē to dalībvalstu centienus, kuras jau ir noslēgušas nolīgumus ar ASV attiecībā uz FATCA. Saskaņā ar Direktīvas par administratīvu sadarbību 19. pantu minētie nolīgumi dos dalībvalstīm plašākas iespējas sadarbībai automātiskas informācijas apmaiņas jomā. EESK ir gandarīta par to, ka priekšlikums paplašināt obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodrošinās dalībvalstīm vienotu ES tiesisko bāzi, kas garantēs tiesisko noteiktību un vienādus nosacījumus gan kompetentajām iestādēm, gan tautsaimniecības dalībniekiem. EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai nākotnē pasaules mēroga automātiskās informācijas apmaiņas standartā tiktu ņemtas vērā ES tiesību aktu prasības, pieredze un zinātība šajā jomā.

| 3.4 | Dalībvalstu nodokļu sistēmu sarežģītība un būtiskās atšķirības starp tām var izrādīties nopietns šķērslis AIA īstenošanai. EESK uzskata: lai jaunie instrumenti cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas būtu iedarbīgi un efektīvi, Komisijai un dalībvalstīm ir vairāk jācenšas vienkāršot un saskaņot nodokļu tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

3.4

Dalībvalstu nodokļu sistēmu sarežģītība un būtiskās atšķirības starp tām var izrādīties nopietns šķērslis AIA īstenošanai. EESK uzskata: lai jaunie instrumenti cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas būtu iedarbīgi un efektīvi, Komisijai un dalībvalstīm ir vairāk jācenšas vienkāršot un saskaņot nodokļu tiesisko regulējumu.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1 | Priekšlikumā direktīvai Komisija ierosina AIA darbības jomā iekļaut piecas jaunas ienākumu kategorijas: dividendes; kapitāla pieaugumu; citus ienākumus, kas gūti no aktīviem finanšu kontā; visas summas, attiecībā uz kurām finanšu iestāde ir debitors jeb parādnieks, tostarp dzēšanas maksājumus, un konta atlikumus. EESK piekrīt, ka šīs ienākumu kategorijas ir jāiekļauj, jo visticamāk, ka krāpšana nodokļu jomā tās skars vairāk nekā tās kategorijas, kuras jau ir iekļautas direktīvā. |
| --- | --- |

4.1

Priekšlikumā direktīvai Komisija ierosina AIA darbības jomā iekļaut piecas jaunas ienākumu kategorijas: dividendes; kapitāla pieaugumu; citus ienākumus, kas gūti no aktīviem finanšu kontā; visas summas, attiecībā uz kurām finanšu iestāde ir debitors jeb parādnieks, tostarp dzēšanas maksājumus, un konta atlikumus. EESK piekrīt, ka šīs ienākumu kategorijas ir jāiekļauj, jo visticamāk, ka krāpšana nodokļu jomā tās skars vairāk nekā tās kategorijas, kuras jau ir iekļautas direktīvā.

| 4.2 | Attiecībā uz AIA darbības jomā iekļautajām jaunajām ienākumu kategorijām Komisija nesaglabā informācijas pieejamības nosacījumu. Attiecībā uz šīm ienākumu kategorijām dalībvalstīm būs jāsniedz reģistrētie dati, sākot ar 2014. pārskata gadu. EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu, kas paātrinās Direktīvā 2011/16/ES paredzētās AIA īstenošanu. |
| --- | --- |

4.2

Attiecībā uz AIA darbības jomā iekļautajām jaunajām ienākumu kategorijām Komisija nesaglabā informācijas pieejamības nosacījumu. Attiecībā uz šīm ienākumu kategorijām dalībvalstīm būs jāsniedz reģistrētie dati, sākot ar 2014. pārskata gadu. EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu, kas paātrinās Direktīvā 2011/16/ES paredzētās AIA īstenošanu.

| 4.3 | Automātiskā informācijas apmaiņa nodokļu jomā ir saistīta ar ievērojamu informācijas apjomu, ko katra dalībvalsts saņems no visām pārējām dalībvalstīm. EESK aicina dalībvalstis gādāt, lai būtu pieejami cilvēkresursi, tehnoloģiju un finanšu resursi, kas vajadzīgi veiksmīgai AIA īstenošanai no 2015. gada. |
| --- | --- |

4.3

Automātiskā informācijas apmaiņa nodokļu jomā ir saistīta ar ievērojamu informācijas apjomu, ko katra dalībvalsts saņems no visām pārējām dalībvalstīm. EESK aicina dalībvalstis gādāt, lai būtu pieejami cilvēkresursi, tehnoloģiju un finanšu resursi, kas vajadzīgi veiksmīgai AIA īstenošanai no 2015. gada.

| 4.4 | Dati, uz kuriem būs attiecināma AIA, ir ļoti sarežģīti; lai sistēma varētu darboties efektīvi, EESK aicina dalībvalstis nodrošināt atbilstošu apmācību tiem ierēdņiem, kuri ar to strādās. |
| --- | --- |

4.4

Dati, uz kuriem būs attiecināma AIA, ir ļoti sarežģīti; lai sistēma varētu darboties efektīvi, EESK aicina dalībvalstis nodrošināt atbilstošu apmācību tiem ierēdņiem, kuri ar to strādās.

| 4.5 | Priekšlikumā direktīvai Komisija nav ierosinājusi izmaiņas attiecībā uz informācijas pieejamības nosacījumu Direktīvas 2011/16/ES 8. panta 1. punktā minētajām ienākumu kategorijām. EESK iesaka dalībvalstīm veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādus datus var savākt, sākot ar 2017. gadu, kad saskaņā ar pašreizējiem direktīvas noteikumiem tie tiks iekļauti AIA sistēmā. |
| --- | --- |

4.5

Priekšlikumā direktīvai Komisija nav ierosinājusi izmaiņas attiecībā uz informācijas pieejamības nosacījumu Direktīvas 2011/16/ES 8. panta 1. punktā minētajām ienākumu kategorijām. EESK iesaka dalībvalstīm veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādus datus var savākt, sākot ar 2017. gadu, kad saskaņā ar pašreizējiem direktīvas noteikumiem tie tiks iekļauti AIA sistēmā.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 348 final.

1

(2)  COM(2012) 722 final.

2

(3)  Turpat.

3

(4)  OV C 198, 10.7.2013., 34. lpp.

4

(5)  Krāpšana nodokļu jomā ir apzināta izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un tā ir sodāma saskaņā ar krimināltiesībām. Termins attiecas arī uz situācijām, kad tiek iesniegtas apzināti nepatiesas deklarācijas vai viltoti dokumenti. (Definīcija no COM (2012) 351 final)

5

(6)  Izvairīšanās no nodokļu maksāšanas parasti ir nelikumīgas darbības, kad tiek slēpts vai ignorēts pienākums maksāt nodokli, t. i., nodokļu maksātājs maksā mazāk nodokļu, nekā viņam ir likumīgi jāmaksā, un tas tiek darīts, no nodokļu iestādēm slēpjot ienākumus vai informāciju. (Definīcija no COM (2012) 351 final)

6

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/71 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/71

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem”

COM(2013) 462 final – 2013/0214 (COD)

2014/C 67/13

Ziņotājs: Michael SMYTH

Eiropas Parlaments 2013. gada 4. jūlijā un Padome 2013. gada 17. jūlijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu un 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem”

COM(2013) 462 final – 2013/0214 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 4. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (2013. gada 16. oktobra sēdē), ar 150 balsīm par, 2 balsīm pret un 1 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | EESK pozitīvi vērtē Komisijas ierosināto regulu, ar ko izveido starpvalstu ilgtermiņa ieguldījuma produkta regulējumu. Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondu (EIIF) ieviešana stimulēs ieguldītāju pieprasījumu pēc apjomīgiem ilgtermiņa aktīviem. |
| --- | --- |

1.1

EESK pozitīvi vērtē Komisijas ierosināto regulu, ar ko izveido starpvalstu ilgtermiņa ieguldījuma produkta regulējumu. Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondu (EIIF) ieviešana stimulēs ieguldītāju pieprasījumu pēc apjomīgiem ilgtermiņa aktīviem.

| 1.2 | Šo ieguldījumu produktu stabilitāti, domājams, nodrošinās prasības, ka, piedāvājot minētos fondus, būs jāievēro Direktīva par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un ka fondiem vismaz 70 % līdzekļu būs jāiegulda nosacījumiem atbilstošos ilgtermiņa projektos, piemēram, fiziskajā vai sociālajā infrastruktūrā un mazos un vidējos uzņēmumos. |
| --- | --- |

1.2

Šo ieguldījumu produktu stabilitāti, domājams, nodrošinās prasības, ka, piedāvājot minētos fondus, būs jāievēro Direktīva par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un ka fondiem vismaz 70 % līdzekļu būs jāiegulda nosacījumiem atbilstošos ilgtermiņa projektos, piemēram, fiziskajā vai sociālajā infrastruktūrā un mazos un vidējos uzņēmumos.

| 1.3 | EESK lielākoties piekrīt Komisijas analīzei par gaidāmo pieprasījumu pēc EIIF un par pašreizējiem normatīvajiem šķēršļiem, kas institucionālajiem un privātajiem ieguldītājiem liedz iesaistīties jaunos pārrobežu infrastruktūras projektos. Ierosinātajai regulai ir potenciāls ilgtermiņa projektu jomā stimulēt labi darbojošos vienotu ieguldījumu tirgu. |
| --- | --- |

1.3

EESK lielākoties piekrīt Komisijas analīzei par gaidāmo pieprasījumu pēc EIIF un par pašreizējiem normatīvajiem šķēršļiem, kas institucionālajiem un privātajiem ieguldītājiem liedz iesaistīties jaunos pārrobežu infrastruktūras projektos. Ierosinātajai regulai ir potenciāls ilgtermiņa projektu jomā stimulēt labi darbojošos vienotu ieguldījumu tirgu.

| 1.4 | Komisijas priekšlikums ieviest slēgta tipa fondus, kas būtu pieejami gan institucionālajiem, gan privātajiem ieguldītājiem, ir, iespējams, vislabākais risinājums, it sevišķi tāpēc, ka droši vien izveidosies EIIF ieguldījumu apliecību un daļu sekundārais tirgus. |
| --- | --- |

1.4

Komisijas priekšlikums ieviest slēgta tipa fondus, kas būtu pieejami gan institucionālajiem, gan privātajiem ieguldītājiem, ir, iespējams, vislabākais risinājums, it sevišķi tāpēc, ka droši vien izveidosies EIIF ieguldījumu apliecību un daļu sekundārais tirgus.

| 1.5 | Tā kā ar ierosināto regulu tiek radīts jauns Eiropas ieguldījumu tirgus segments, šā tiesību akta īstenošanai būtu uzmanīgi jāseko līdzi. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu pārraudzīt EIIF tirgus attīstību. Ja ar pieņemto iniciatīvu neizdosies izveidot ilgtermiņa pārrobežu ieguldījumu tirgu, tad tiks veikta papildu analīze un izvērtēšana un ieviesti uzlabojumi, lai novērstu trūkumus un palielinātu interesi par EIIF. |
| --- | --- |

1.5

Tā kā ar ierosināto regulu tiek radīts jauns Eiropas ieguldījumu tirgus segments, šā tiesību akta īstenošanai būtu uzmanīgi jāseko līdzi. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu pārraudzīt EIIF tirgus attīstību. Ja ar pieņemto iniciatīvu neizdosies izveidot ilgtermiņa pārrobežu ieguldījumu tirgu, tad tiks veikta papildu analīze un izvērtēšana un ieviesti uzlabojumi, lai novērstu trūkumus un palielinātu interesi par EIIF.

2.   Vispārīga informācija par ierosināto regulu

| 2.1 | ES Komisija 2013. gada 26. jūnijā publicēja Priekšlikumu regulai par Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem, kuram pievienoja izvērstu ietekmes novērtējumu (1). Komisija norāda, ka šāda pārrobežu finanšu instrumenta izveides galvenais iemesls ir vēlme palielināt pieejamā ārpusbankas finansējuma apjomu tādiem Eiropas Savienības uzņēmumiem, kam ilgtermiņa kapitāls nepieciešams projektiem šādās jomās:






  — | infrastruktūra, piemēram, transporta, komunikāciju, enerģētikas un izglītības jomā; |
| --- | --- | --- |

2.1

ES Komisija 2013. gada 26. jūnijā publicēja Priekšlikumu regulai par Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem, kuram pievienoja izvērstu ietekmes novērtējumu (1). Komisija norāda, ka šāda pārrobežu finanšu instrumenta izveides galvenais iemesls ir vēlme palielināt pieejamā ārpusbankas finansējuma apjomu tādiem Eiropas Savienības uzņēmumiem, kam ilgtermiņa kapitāls nepieciešams projektiem šādās jomās:

—

infrastruktūra, piemēram, transporta, komunikāciju, enerģētikas un izglītības jomā;

| — | ieguldījumi biržā nekotētos uzņēmumos, galvenokārt MVU; |
| --- | --- |

—

ieguldījumi biržā nekotētos uzņēmumos, galvenokārt MVU;

| — | ieguldījumi nekustamā īpašuma aktīvos, piemēram, ēkās, vai tieša infrastruktūras aktīvu iegāde; |
| --- | --- |

—

ieguldījumi nekustamā īpašuma aktīvos, piemēram, ēkās, vai tieša infrastruktūras aktīvu iegāde;

| — | ieguldījumi sociālajā infrastruktūrā, inovācijai nozīmīgā infrastruktūrā un klimata aizsardzībā. |
| --- | --- |

—

ieguldījumi sociālajā infrastruktūrā, inovācijai nozīmīgā infrastruktūrā un klimata aizsardzībā.

| 2.2 | Komisijas priekšlikumi ir saskaņā ar Zaļajā grāmatā par Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansēšanu (2) ieņemto nostāju, ko EESK atbalstīja 2013. gada jūlijā (3). Kā regulas nosaukums liecina, mērķis ir visā Eiropā stimulēt un sekmēt lielākus ilgtermiņa ieguldījumu apjomus. Jāpanāk, lai tādi ilgtermiņa ieguldījumi būtu plašāk pieejami un ieguldītājiem būtu lielāka interese tos veikt. |
| --- | --- |

2.2

Komisijas priekšlikumi ir saskaņā ar Zaļajā grāmatā par Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansēšanu (2) ieņemto nostāju, ko EESK atbalstīja 2013. gada jūlijā (3). Kā regulas nosaukums liecina, mērķis ir visā Eiropā stimulēt un sekmēt lielākus ilgtermiņa ieguldījumu apjomus. Jāpanāk, lai tādi ilgtermiņa ieguldījumi būtu plašāk pieejami un ieguldītājiem būtu lielāka interese tos veikt.

| 2.3 | Jārīkojas Eiropas līmenī, jo Komisijas pētījumā par ilgtermiņa ieguldījumu instrumentiem visā ES atklājušās novirzes no normas, nesaskaņotība un sadrumstalotība. Pievienotā ietekmes novērtējuma 2. pielikumā sīki izklāstīta ilgtermiņa finansējuma režīmu nesaskaņotība Vācijā, AK, Francijā, Īrijā, Nīderlandē, Itālijā un Luksemburgā. Komisija secina, ka nav vienotu pārrobežu standartu — ne attiecībā uz to, kas tiek uzskatīts par ilgtermiņa aktīviem un ieguldījumiem, ne arī kam tie varētu būt lietderīgi un kā tie funkcionē. |
| --- | --- |

2.3

Jārīkojas Eiropas līmenī, jo Komisijas pētījumā par ilgtermiņa ieguldījumu instrumentiem visā ES atklājušās novirzes no normas, nesaskaņotība un sadrumstalotība. Pievienotā ietekmes novērtējuma 2. pielikumā sīki izklāstīta ilgtermiņa finansējuma režīmu nesaskaņotība Vācijā, AK, Francijā, Īrijā, Nīderlandē, Itālijā un Luksemburgā. Komisija secina, ka nav vienotu pārrobežu standartu — ne attiecībā uz to, kas tiek uzskatīts par ilgtermiņa aktīviem un ieguldījumiem, ne arī kam tie varētu būt lietderīgi un kā tie funkcionē.

| 2.4 | Pašreizējais ieguldījumu starpvalstu regulējums — pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi (PVKIU) — aptver likvīdu pārvedamu vērtspapīru, piemēram, obligāciju un akciju, portfeļus. Aktīvu tipi, ar kuriem minētie ieguldījumu uzņēmumi nestrādā, proti, tādi ilgtermiņa nekustamie aktīvi kā infrastruktūra un īpašumi, ir ļoti svarīgi ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanai. Ilgtermiņa ieguldījumu instrumenti parasti nav ne pārvedami, ne likvīdi. Tiem nav sekundāro tirgu, turklāt bieži vien jāveic ievērojami sākotnēji kapitālieguldījumi. Šie faktori var mazināt pat ļoti lielu institucionālo ieguldītāju vēlmi izmantot tādus instrumentus. |
| --- | --- |

2.4

Pašreizējais ieguldījumu starpvalstu regulējums — pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi (PVKIU) — aptver likvīdu pārvedamu vērtspapīru, piemēram, obligāciju un akciju, portfeļus. Aktīvu tipi, ar kuriem minētie ieguldījumu uzņēmumi nestrādā, proti, tādi ilgtermiņa nekustamie aktīvi kā infrastruktūra un īpašumi, ir ļoti svarīgi ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanai. Ilgtermiņa ieguldījumu instrumenti parasti nav ne pārvedami, ne likvīdi. Tiem nav sekundāro tirgu, turklāt bieži vien jāveic ievērojami sākotnēji kapitālieguldījumi. Šie faktori var mazināt pat ļoti lielu institucionālo ieguldītāju vēlmi izmantot tādus instrumentus.

| 2.5 | Komisija ir konstatējusi trīs riska veidus, kas parasti rodas saistībā ar ilgtermiņa aktīvu ieguldījumiem:






  — | risks, ka ieguldītāji tiek maldināti par riska faktoriem saistībā ar ilgtermiņa aktīviem; |
| --- | --- | --- |

2.5

Komisija ir konstatējusi trīs riska veidus, kas parasti rodas saistībā ar ilgtermiņa aktīvu ieguldījumiem:

—

risks, ka ieguldītāji tiek maldināti par riska faktoriem saistībā ar ilgtermiņa aktīviem;

| — | risks saistībā ar ilgtermiņa aktīvu nelikviditāti; |
| --- | --- |

—

risks saistībā ar ilgtermiņa aktīvu nelikviditāti;

| — | risks, ka pašreizējiem ilgtermiņa fondiem trūkst vajadzīgās pieredzes saistībā ar aktīvu izvēlēšanos, projektu pārraudzību un ienākumu profila saskaņošanu ar potenciālo klientu vajadzībām. |
| --- | --- |

—

risks, ka pašreizējiem ilgtermiņa fondiem trūkst vajadzīgās pieredzes saistībā ar aktīvu izvēlēšanos, projektu pārraudzību un ienākumu profila saskaņošanu ar potenciālo klientu vajadzībām.

| 2.5.1 | Galvenokārt minēto risku dēļ ilgtermiņa fondu darbība līdz šim nav bijusi pārāk veiksmīga. Tie ne vienmēr ir spējuši sasniegt plānotos rezultātus, ieguldītāji tikuši maldināti par gaidāmajiem ienākumiem, un ir liecības par fondu maldinošu pārdošanu. Komisija atzīst, ka šādiem ilgtermiņa ieguldījumu fondiem nepieciešama pienācīga uzticamības pārbaude un profesionāla pārvaldība. Regulā ļoti uzsvērta pienācīgu informācijas un tirdzniecības materiālu izstrāde. Privātajiem ieguldītājiem paredzētie EIIF būs standartizēts privāto ieguldījumu produkts, un, ja to piedāvās pārdošanai privātajiem ieguldītājiem, pie EIIF būs jāpievieno tā saucamais standartizētu privāto ieguldījumu produktu pamatinformācijas dokuments (Packaged Retail Investment Product Key Information Document). Būs jāiekļauj skaidri un uzskatāmi privātajiem ieguldītājiem paredzēti brīdinājumi par šā instrumenta slēgta tipa produkta iezīmēm, ieguldījumu periodu un pirmstermiņa izpirkšanas tiesību neesamību. |
| --- | --- |

2.5.1

Galvenokārt minēto risku dēļ ilgtermiņa fondu darbība līdz šim nav bijusi pārāk veiksmīga. Tie ne vienmēr ir spējuši sasniegt plānotos rezultātus, ieguldītāji tikuši maldināti par gaidāmajiem ienākumiem, un ir liecības par fondu maldinošu pārdošanu. Komisija atzīst, ka šādiem ilgtermiņa ieguldījumu fondiem nepieciešama pienācīga uzticamības pārbaude un profesionāla pārvaldība. Regulā ļoti uzsvērta pienācīgu informācijas un tirdzniecības materiālu izstrāde. Privātajiem ieguldītājiem paredzētie EIIF būs standartizēts privāto ieguldījumu produkts, un, ja to piedāvās pārdošanai privātajiem ieguldītājiem, pie EIIF būs jāpievieno tā saucamais standartizētu privāto ieguldījumu produktu pamatinformācijas dokuments (Packaged Retail Investment Product Key Information Document). Būs jāiekļauj skaidri un uzskatāmi privātajiem ieguldītājiem paredzēti brīdinājumi par šā instrumenta slēgta tipa produkta iezīmēm, ieguldījumu periodu un pirmstermiņa izpirkšanas tiesību neesamību.

| 2.6 | Pēc Komisijas aplēsēm, Eiropā līdz 2020. gadam infrastruktūras projektu finansēšanai vajadzīgi 1 500–2 000 miljardi EUR, un tas apliecina nepieciešamību pēc apjomīgiem finanšu līdzekļiem. Izstrādājot ietekmes novērtējumu, Komisija rīkoja sabiedrisko apspriešanos, kurā gūts vērā ņemams apliecinājums ieguldītāju (gan institucionālo, gan privāto ieguldītāju) interesei par tādiem EIIF. |
| --- | --- |

2.6

Pēc Komisijas aplēsēm, Eiropā līdz 2020. gadam infrastruktūras projektu finansēšanai vajadzīgi 1 500–2 000 miljardi EUR, un tas apliecina nepieciešamību pēc apjomīgiem finanšu līdzekļiem. Izstrādājot ietekmes novērtējumu, Komisija rīkoja sabiedrisko apspriešanos, kurā gūts vērā ņemams apliecinājums ieguldītāju (gan institucionālo, gan privāto ieguldītāju) interesei par tādiem EIIF.

3.   Priekšlikuma galvenie aspekti

| 3.1 | Iepriekš minēto faktoru rezultātā visā Eiropas Savienībā ilgtermiņa ieguldījumu instrumentu tirgus attīstība un darbības rezultāti nav bijuši optimāli. Konkrēti, tiek apgalvots, ka fondi ir mazāki, nekā tie varētu būt, pārvaldības izmaksas ir lielākas, nekā tām vajadzētu būt, un privātajiem ieguldītājiem dalībvalstīs pieejamo fondu izvēle ir ļoti ierobežota. Situācija jārisina ES līmenī, tāpēc Komisija ierosina izveidot ilgtermiņa ieguldījumu fondu vienoto tirgu. |
| --- | --- |

3.1

Iepriekš minēto faktoru rezultātā visā Eiropas Savienībā ilgtermiņa ieguldījumu instrumentu tirgus attīstība un darbības rezultāti nav bijuši optimāli. Konkrēti, tiek apgalvots, ka fondi ir mazāki, nekā tie varētu būt, pārvaldības izmaksas ir lielākas, nekā tām vajadzētu būt, un privātajiem ieguldītājiem dalībvalstīs pieejamo fondu izvēle ir ļoti ierobežota. Situācija jārisina ES līmenī, tāpēc Komisija ierosina izveidot ilgtermiņa ieguldījumu fondu vienoto tirgu.

| 3.2 | Pamatojoties uz iespējām sasniegt minētos darbības mērķus, apzinātas septiņas politikas iespējas. Tās ir šādas: neko nemainīt, izveidot brīvprātīgu produkta marķējumu un kodu, dažas ilgtermiņa aktīvu kategorijas integrēt esošajā PVKIU regulējumā, pēc PVKIU parauga izveidot ilgtermiņa slēgta tipa ieguldījuma produktu tikai institucionāliem ieguldītājiem, izveidot iepriekšminētajam līdzīgu produktu, kas būtu pieejams finansiāli nodrošinātām privātpersonām, izveidot visiem ieguldītājiem, tostarp privātajiem ieguldītājiem, atvērtu fondu ar stingrākiem ieguldītāju aizsardzības noteikumiem un bez izpirkšanas tiesībām, kā arī, visbeidzot, izveidot iepriekšminētajam līdzīgu fondu ar izpirkšanas tiesībām, kad pagājis minimālais turēšanas laiks. |
| --- | --- |

3.2

Pamatojoties uz iespējām sasniegt minētos darbības mērķus, apzinātas septiņas politikas iespējas. Tās ir šādas: neko nemainīt, izveidot brīvprātīgu produkta marķējumu un kodu, dažas ilgtermiņa aktīvu kategorijas integrēt esošajā PVKIU regulējumā, pēc PVKIU parauga izveidot ilgtermiņa slēgta tipa ieguldījuma produktu tikai institucionāliem ieguldītājiem, izveidot iepriekšminētajam līdzīgu produktu, kas būtu pieejams finansiāli nodrošinātām privātpersonām, izveidot visiem ieguldītājiem, tostarp privātajiem ieguldītājiem, atvērtu fondu ar stingrākiem ieguldītāju aizsardzības noteikumiem un bez izpirkšanas tiesībām, kā arī, visbeidzot, izveidot iepriekšminētajam līdzīgu fondu ar izpirkšanas tiesībām, kad pagājis minimālais turēšanas laiks.

| 3.3 | No minētajām septiņām iespējām priekšroka dodama sestajai iespējai, proti, jaunam, visiem ieguldītājiem atvērtam Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondam bez izpirkšanas tiesībām. Šī iespēja ir līdzīga modeļiem, kas darbojas tajās dalībvalstīs, kuras ļauj piedalīties privātajiem ieguldītājiem. |
| --- | --- |

3.3

No minētajām septiņām iespējām priekšroka dodama sestajai iespējai, proti, jaunam, visiem ieguldītājiem atvērtam Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondam bez izpirkšanas tiesībām. Šī iespēja ir līdzīga modeļiem, kas darbojas tajās dalībvalstīs, kuras ļauj piedalīties privātajiem ieguldītājiem.

| 3.4 | Atbilstīgi Komisijas priekšlikumam uz EIIF attieksies Direktīva par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un EIIF veidos jaunu apstiprināto, slēgta tipa fondu kategoriju. Tā kā EIIF juridiskais satvars ir Eiropas Parlamenta un Padomes regula, tā būs tieši piemērojama visās ES dalībvalstīs bez nepieciešamības pēc papildu transponēšanas. Par vairākiem jaunā instrumenta aspektiem Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) izdos normatīvos tehniskos standartus. |
| --- | --- |

3.4

Atbilstīgi Komisijas priekšlikumam uz EIIF attieksies Direktīva par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un EIIF veidos jaunu apstiprināto, slēgta tipa fondu kategoriju. Tā kā EIIF juridiskais satvars ir Eiropas Parlamenta un Padomes regula, tā būs tieši piemērojama visās ES dalībvalstīs bez nepieciešamības pēc papildu transponēšanas. Par vairākiem jaunā instrumenta aspektiem Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) izdos normatīvos tehniskos standartus.

| 3.5 | EIIF ir domāts ieguldījumiem ilgtermiņa aktīvos, kas ir piemēroti fonda dzīves ciklam. Kopumā struktūras izveide un darbība būs vērsta uz tādiem ilgtermiņa aktīviem kā infrastruktūras projekti. Komisija izvirza noteikumus, kā EIIF portfeli drīkst ieguldīt. Vismaz 70 % jāiegulda ilgtermiņa aktīvos, un ne vairāk kā 30 % — aktīvos, kuros ieguldījumus var veikt PVKIU. Portfeļa sastāva ierobežojums 70 % apmērā nav spēkā trijos gadījumos: EIIF pirmajos piecos darbības gados, fonda darbības laikā — 12 mēnešu garumā, ja EIIF cenšas piesaistīt jaunu kapitālu, kā arī dzīves cikla beigās, līdzko EIIF sāk pārdot aktīvus saskaņā ar savu izpirkšanas politiku. |
| --- | --- |

3.5

EIIF ir domāts ieguldījumiem ilgtermiņa aktīvos, kas ir piemēroti fonda dzīves ciklam. Kopumā struktūras izveide un darbība būs vērsta uz tādiem ilgtermiņa aktīviem kā infrastruktūras projekti. Komisija izvirza noteikumus, kā EIIF portfeli drīkst ieguldīt. Vismaz 70 % jāiegulda ilgtermiņa aktīvos, un ne vairāk kā 30 % — aktīvos, kuros ieguldījumus var veikt PVKIU. Portfeļa sastāva ierobežojums 70 % apmērā nav spēkā trijos gadījumos: EIIF pirmajos piecos darbības gados, fonda darbības laikā — 12 mēnešu garumā, ja EIIF cenšas piesaistīt jaunu kapitālu, kā arī dzīves cikla beigās, līdzko EIIF sāk pārdot aktīvus saskaņā ar savu izpirkšanas politiku.

| 3.6 | EIIF jābūt slēgta tipa fondam ar noteiktu termiņu. Ieguldītāji nevarēs pieprasīt savu ieguldījumu izpirkšanu pirms noteiktā termiņa beigām. Minētā termiņa ilgums tiks noteikts atkarībā no aktīvu veida, ko EIIF vēlas iegūt un turēt. Līdz ar to pastāv saistība starp iegūstamo ilgtermiņa aktīvu ieguldījumu periodu un EIIF izpirkšanas periodu. EVTI būs jāizstrādā normatīvi tehniskie standarti, kuros būs detalizētāk izklāstīts, kā EIIF dzīves cikls jāsaskaņo ar katra atsevišķā aktīva dzīves ciklu. |
| --- | --- |

3.6

EIIF jābūt slēgta tipa fondam ar noteiktu termiņu. Ieguldītāji nevarēs pieprasīt savu ieguldījumu izpirkšanu pirms noteiktā termiņa beigām. Minētā termiņa ilgums tiks noteikts atkarībā no aktīvu veida, ko EIIF vēlas iegūt un turēt. Līdz ar to pastāv saistība starp iegūstamo ilgtermiņa aktīvu ieguldījumu periodu un EIIF izpirkšanas periodu. EVTI būs jāizstrādā normatīvi tehniskie standarti, kuros būs detalizētāk izklāstīts, kā EIIF dzīves cikls jāsaskaņo ar katra atsevišķā aktīva dzīves ciklu.

| 3.7 | Regulas priekšlikuma 17. pantā paredzēts, ka izveidosies EIIF apliecību vai daļu sekundārais tirgus. Tas nodrošinātu likviditāti tiem ieguldītājiem, kuri vēlētos atgūt visus vai daļu no saviem ieguldījumiem, bet neietekmētu projektu finansēšanu no EIIF. |
| --- | --- |

3.7

Regulas priekšlikuma 17. pantā paredzēts, ka izveidosies EIIF apliecību vai daļu sekundārais tirgus. Tas nodrošinātu likviditāti tiem ieguldītājiem, kuri vēlētos atgūt visus vai daļu no saviem ieguldījumiem, bet neietekmētu projektu finansēšanu no EIIF.

| 3.8 | EIIF būs ieguldījumu produkti Finanšu instrumentu tirgu direktīvas nozīmē, un tāpēc uz tiem attieksies visas minētās direktīvas prasības saistībā ar tirgvedību, pārdošanu un informācijas atklāšanu. |
| --- | --- |

3.8

EIIF būs ieguldījumu produkti Finanšu instrumentu tirgu direktīvas nozīmē, un tāpēc uz tiem attieksies visas minētās direktīvas prasības saistībā ar tirgvedību, pārdošanu un informācijas atklāšanu.

| 3.9 | EIIF, šķiet, ir pozitīvi vērtējams jaunievedums gan kā jauns produkta marķējums un “privāto ieguldītāju pase” ilgtermiņa aktīviem un slēgta tipa produktiem, gan kā potenciāls līdzekļu avots biržā nekotētiem ES uzņēmumiem. Komisija uzskata, ka uzņēmumu vadītāji un ieguldītāji gaida šāda produkta parādīšanos un ka infrastruktūras nozarēs tas varētu kļūt par alternatīvu finansēšanas avotu. |
| --- | --- |

3.9

EIIF, šķiet, ir pozitīvi vērtējams jaunievedums gan kā jauns produkta marķējums un “privāto ieguldītāju pase” ilgtermiņa aktīviem un slēgta tipa produktiem, gan kā potenciāls līdzekļu avots biržā nekotētiem ES uzņēmumiem. Komisija uzskata, ka uzņēmumu vadītāji un ieguldītāji gaida šāda produkta parādīšanos un ka infrastruktūras nozarēs tas varētu kļūt par alternatīvu finansēšanas avotu.

| 3.10 | Tā kā ierosinātā regula ir novatoriska, pārraudzība un izvērtēšana kļūst vēl jo svarīgāka. Komisija to atzīst un ierosina par sākotnējo EIIF tirgus sekmīgas (vai nesekmīgas) attīstības pārraudzības termiņu noteikt aptuveni četrus gadus. Šīs iniciatīvas panākumus (vai to trūkumu) ļaus noteikt tādi svarīgi darbības rādītāji kā vairākās valstīs darbojošos fondu skaits, EIIF vidējais lielums, ieguldītāju viedoklis, līdzekļu proporcija attiecīgajā infrastruktūrā, īpašumtiesības, MVU u. c. rādītāji. Ja ar pieņemto iniciatīvu neizdosies izveidot ilgtermiņa pārrobežu ieguldījumu tirgu, tad tiks veikta papildu analīze un izvērtēšana un ieviesti uzlabojumi, lai novērstu trūkumus un palielinātu interesi par EIIF. |
| --- | --- |

3.10

Tā kā ierosinātā regula ir novatoriska, pārraudzība un izvērtēšana kļūst vēl jo svarīgāka. Komisija to atzīst un ierosina par sākotnējo EIIF tirgus sekmīgas (vai nesekmīgas) attīstības pārraudzības termiņu noteikt aptuveni četrus gadus. Šīs iniciatīvas panākumus (vai to trūkumu) ļaus noteikt tādi svarīgi darbības rādītāji kā vairākās valstīs darbojošos fondu skaits, EIIF vidējais lielums, ieguldītāju viedoklis, līdzekļu proporcija attiecīgajā infrastruktūrā, īpašumtiesības, MVU u. c. rādītāji. Ja ar pieņemto iniciatīvu neizdosies izveidot ilgtermiņa pārrobežu ieguldījumu tirgu, tad tiks veikta papildu analīze un izvērtēšana un ieviesti uzlabojumi, lai novērstu trūkumus un palielinātu interesi par EIIF.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  SWD(2013) 231 final.

1

(2)  COM(2013) 150 final/2.

2

(3)  OV C 327, 12.11.2013., 11.-14. lpp.

3

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/74 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/74

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “2012. gada ziņojums par konkurences politiku”

COM(2013) 257 final

2014/C 67/14

Ziņotājs:
  Juan MENDOZA CASTRO

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2013. gada 3. jūlijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“2012. gada ziņojums par konkurences politiku”

COM (2013) 257 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 2. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (2013. gada 16. oktobra sēdē), ar 132 balsīm par, 1 balsi pret un 6 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Regula Nr. 1/2003 stājās spēkā pirms desmit gadiem. Jāuzsver, ka tā īstenota ļoti veiksmīgi, un ES konkurences politikā notikušas plašas pārmaiņas. |
| --- | --- |

1.1

Regula Nr. 1/2003 stājās spēkā pirms desmit gadiem. Jāuzsver, ka tā īstenota ļoti veiksmīgi, un ES konkurences politikā notikušas plašas pārmaiņas.

| 1.2 | EESK atzinīgi vērtē 2012. gada ziņojumu, kurā cita starpā iekļauta detalizēta informācija par Komisijas un Eiropas Savienības Tiesas paveikto pretmonopola un karteļu apkarošanas jomā. |
| --- | --- |

1.2

EESK atzinīgi vērtē 2012. gada ziņojumu, kurā cita starpā iekļauta detalizēta informācija par Komisijas un Eiropas Savienības Tiesas paveikto pretmonopola un karteļu apkarošanas jomā.

| 1.3 | EESK ir atkārtoti aicinājusi izstrādāt patērētāju tiesību juridiskās aizsardzības sistēmu, un tādēļ uzsver direktīvas projekta “Zaudējumu atlīdzināšanas prasības par konkurences tiesību pārkāpumiem” publiskošanu. |
| --- | --- |

1.3

EESK ir atkārtoti aicinājusi izstrādāt patērētāju tiesību juridiskās aizsardzības sistēmu, un tādēļ uzsver direktīvas projekta “Zaudējumu atlīdzināšanas prasības par konkurences tiesību pārkāpumiem” publiskošanu.

| 1.4 | EESK uzskata: neraugoties uz ekonomisko krīzi, ierastās prakses izmantošana attiecībā uz konkurences jomu bija pareiza rīcība. Tomēr jāņem vērā, ka ekonomiski spēcīgās valstis, kas pasaules tirgos konkurē ar ES, atklāti izmanto valsts atbalstu un konkurenci ierobežojošu praksi. |
| --- | --- |

1.4

EESK uzskata: neraugoties uz ekonomisko krīzi, ierastās prakses izmantošana attiecībā uz konkurences jomu bija pareiza rīcība. Tomēr jāņem vērā, ka ekonomiski spēcīgās valstis, kas pasaules tirgos konkurē ar ES, atklāti izmanto valsts atbalstu un konkurenci ierobežojošu praksi.

| 1.5 | Bija vajadzīgi ļoti lieli budžeta līdzekļi, lai ar valsts atbalsta palīdzību glābtu finanšu sektoru no sabrukšanas, un nodokļu maksātāji vēl daudzus gadus izjutīs apgrūtinājumu. Šis atbalsts būs attaisnojams vienīgi gadījumā, ja finanšu sistēmas reformas rezultātā nākotnē neatkārtosies bezatbildīga rīcība, kas izraisīja finanšu krīzi. Ņemot vērā, ka ir jāatjauno uzticība finanšu sistēmai, EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir noteikusi maksimālu prioritāti izmeklēšanai saistībā ar EURIBOR un TIBOR likmēm. |
| --- | --- |

1.5

Bija vajadzīgi ļoti lieli budžeta līdzekļi, lai ar valsts atbalsta palīdzību glābtu finanšu sektoru no sabrukšanas, un nodokļu maksātāji vēl daudzus gadus izjutīs apgrūtinājumu. Šis atbalsts būs attaisnojams vienīgi gadījumā, ja finanšu sistēmas reformas rezultātā nākotnē neatkārtosies bezatbildīga rīcība, kas izraisīja finanšu krīzi. Ņemot vērā, ka ir jāatjauno uzticība finanšu sistēmai, EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir noteikusi maksimālu prioritāti izmeklēšanai saistībā ar EURIBOR un TIBOR likmēm.

| 1.6 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas 2013. gada jūlijā publicēto maksājumu pakalpojumu paketi un uzskata, ka tas ir solis pareizajā virzienā. |
| --- | --- |

1.6

EESK atzinīgi vērtē Komisijas 2013. gada jūlijā publicēto maksājumu pakalpojumu paketi un uzskata, ka tas ir solis pareizajā virzienā.

| 1.7 | Vispārējo principu piemērošana konkrētos gadījumos dos iespēju novērtēt, vai valsts atbalsta modernizācija un vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (VTNP) jaunā sistēma ļaus efektīvāk un taisnīgāk īstenot LESD. Jautājumam par valsts atbalstu pasta pakalpojumiem jāpievēršas īpaši, ņemot vērā to īpatnības.
  Valsts atbalsta politikai būtu jānodrošina iespēja valsts iestādēm piešķirt atbalstu uzņēmumiem, kuri dod ieguldījumu ES izaugsmes mērķu īstenošanā, vienlaikus ierobežojot konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

1.7

Vispārējo principu piemērošana konkrētos gadījumos dos iespēju novērtēt, vai valsts atbalsta modernizācija un vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (VTNP) jaunā sistēma ļaus efektīvāk un taisnīgāk īstenot LESD. Jautājumam par valsts atbalstu pasta pakalpojumiem jāpievēršas īpaši, ņemot vērā to īpatnības.

Valsts atbalsta politikai būtu jānodrošina iespēja valsts iestādēm piešķirt atbalstu uzņēmumiem, kuri dod ieguldījumu ES izaugsmes mērķu īstenošanā, vienlaikus ierobežojot konkurences traucējumus.

| 1.8 | Jāšaubās, vai ES enerģētikas politikas galvenais mērķis —liberalizācija — ir radījusi lielāku konkurenci, pārredzamākus tirgus un zemākas cenas patērētajiem. Šķiet, arī Komisija to atzīst. |
| --- | --- |

1.8

Jāšaubās, vai ES enerģētikas politikas galvenais mērķis —liberalizācija — ir radījusi lielāku konkurenci, pārredzamākus tirgus un zemākas cenas patērētajiem. Šķiet, arī Komisija to atzīst.

| 1.9 | Saistībā ar telekomunikāciju tirgu EESK uzskata, ka galvenajiem mērķiem jābūt šādiem: būtiska tarifu pazemināšana mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kvalitatīvi, visiem pieejami platjoslas sakari, viesabonēšanas tarifu atcelšana un vienota ES regulatora izveide. |
| --- | --- |

1.9

Saistībā ar telekomunikāciju tirgu EESK uzskata, ka galvenajiem mērķiem jābūt šādiem: būtiska tarifu pazemināšana mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kvalitatīvi, visiem pieejami platjoslas sakari, viesabonēšanas tarifu atcelšana un vienota ES regulatora izveide.

| 1.10 | Ņemot vērā ilgo laikposmu no lietas uzsākšanas līdz lēmuma pieņemšanai, progresīvo tehnoloģiju nozarēs, kurās notiek pastāvīga inovācija, var izzust tie uzņēmumi, kas cietuši no konkurenci ierobežojošas prakses. |
| --- | --- |

1.10

Ņemot vērā ilgo laikposmu no lietas uzsākšanas līdz lēmuma pieņemšanai, progresīvo tehnoloģiju nozarēs, kurās notiek pastāvīga inovācija, var izzust tie uzņēmumi, kas cietuši no konkurenci ierobežojošas prakses.

| 1.11 | EESK norāda, ka būtu jāuzlabo e-grāmatu tirgus saskaņošana, lai izvairītos no arbitrāžas un sekmētu minētā tirgus integrāciju. |
| --- | --- |

1.11

EESK norāda, ka būtu jāuzlabo e-grāmatu tirgus saskaņošana, lai izvairītos no arbitrāžas un sekmētu minētā tirgus integrāciju.

| 1.12 | EESK atzinīgi vērtē un atbalsta Komisijas centienus noteikt soda sankcijas lieliem farmācijas uzņēmumiem par patentu ļaunprātīgu izmantošanu, kuri tādējādi rada šķēršļus ģenērisko zāļu laišanai tirgū. Tomēr, ņemot vērā šo uzņēmumu lielo peļņu, jāšaubās, vai naudas sodiem būs pārliecinoša ietekme. Būtu jāapsver stingrāki tiesiskie līdzekļi par konkurences principu pārkāpšanu medikamentu tirgū. |
| --- | --- |

1.12

EESK atzinīgi vērtē un atbalsta Komisijas centienus noteikt soda sankcijas lieliem farmācijas uzņēmumiem par patentu ļaunprātīgu izmantošanu, kuri tādējādi rada šķēršļus ģenērisko zāļu laišanai tirgū. Tomēr, ņemot vērā šo uzņēmumu lielo peļņu, jāšaubās, vai naudas sodiem būs pārliecinoša ietekme. Būtu jāapsver stingrāki tiesiskie līdzekļi par konkurences principu pārkāpšanu medikamentu tirgū.

2.   2012. gada ziņojuma saturs

| 2.1 | Konkurences politiku 2012. gadā izvērsa ar mērķi nostiprināt vienoto tirgu. Lai sasniegtu šo mērķi, Komisija sadarbojās ar valstu konkurences iestādēm un Eiropas Konkurences tīklu (EKT), saskaņojot centienus pretmonopola noteikumu piemērošanā. Konkurences noteikumu piemērošana īpaši koncentrēta tādās nozarēs, “kuras ir sistēmiski nozīmīgas visai ES ekonomikai”, lai veidotu pamatu ilgtspējīgai izaugsmei. |
| --- | --- |

2.1

Konkurences politiku 2012. gadā izvērsa ar mērķi nostiprināt vienoto tirgu. Lai sasniegtu šo mērķi, Komisija sadarbojās ar valstu konkurences iestādēm un Eiropas Konkurences tīklu (EKT), saskaņojot centienus pretmonopola noteikumu piemērošanā. Konkurences noteikumu piemērošana īpaši koncentrēta tādās nozarēs, “kuras ir sistēmiski nozīmīgas visai ES ekonomikai”, lai veidotu pamatu ilgtspējīgai izaugsmei.

| 2.2 | Ziņojumā analizēta konkurences politikas īstenošana četrās galvenajās jomās, proti, finanšu nozarē, valsts atbalsta jomā, tīkla nozarēs (enerģētika, telekomunikācijas, pasta pakalpojumi) un uz zināšanām balstītā ekonomikā. |
| --- | --- |

2.2

Ziņojumā analizēta konkurences politikas īstenošana četrās galvenajās jomās, proti, finanšu nozarē, valsts atbalsta jomā, tīkla nozarēs (enerģētika, telekomunikācijas, pasta pakalpojumi) un uz zināšanām balstītā ekonomikā.

| 2.3 | Ziņojumā ņemts vērā arī dialogs ar citām ES iestādēm, jo īpaši ar EP, kā arī ar EESK un RK. |
| --- | --- |

2.3

Ziņojumā ņemts vērā arī dialogs ar citām ES iestādēm, jo īpaši ar EP, kā arī ar EESK un RK.

3.   Vispārīgas piezīmes

3.1   ES konkurences politika desmit gadus kopš tiek piemērota Regula 1/2003 (R. 1/2003)

| 3.1.1 | Ar Regulu Nr. 1/2003 tika ieviestas radikālas pārmaiņas ES konkurences politikā. Kopš regulas stāšanās spēkā konkurences jomā īstenots astoņas reizes vairāk iniciatīvu nekā tādā pašā laika posmā pirms tam. Tas liecina par būtisku aktivitātes pieaugumu dalībvalstīs, kas ir galvenās konkurences principu īstenotājas un pieņem 88 % lēmumu minētajā jomā. |
| --- | --- |

3.1.1

Ar Regulu Nr. 1/2003 tika ieviestas radikālas pārmaiņas ES konkurences politikā. Kopš regulas stāšanās spēkā konkurences jomā īstenots astoņas reizes vairāk iniciatīvu nekā tādā pašā laika posmā pirms tam. Tas liecina par būtisku aktivitātes pieaugumu dalībvalstīs, kas ir galvenās konkurences principu īstenotājas un pieņem 88 % lēmumu minētajā jomā.

| 3.1.2 | Jāpiemin arī darbība, ko veic Eiropas Konkurences tīkls (EKT), kura ietekme jūtama divos līmeņos. Kopumā var secināt, ka dažādu valsts iestāžu kopīgais darbs paveikts bez sarežģījumiem, un Regulā Nr. 1/2003 norādītie sadarbības un koordinācijas mehānismi darbojušies efektīvi. Turklāt Regulas Nr. 1/2003 īstenošana ar EKT politikas pasākumu atbalstu arī būtiski ir sekmējusi dalībvalstu tiesību aktu brīvprātīgu konverģenci procedūru un ar sankcijām saistītu pilnvaru jomā. |
| --- | --- |

3.1.2

Jāpiemin arī darbība, ko veic Eiropas Konkurences tīkls (EKT), kura ietekme jūtama divos līmeņos. Kopumā var secināt, ka dažādu valsts iestāžu kopīgais darbs paveikts bez sarežģījumiem, un Regulā Nr. 1/2003 norādītie sadarbības un koordinācijas mehānismi darbojušies efektīvi. Turklāt Regulas Nr. 1/2003 īstenošana ar EKT politikas pasākumu atbalstu arī būtiski ir sekmējusi dalībvalstu tiesību aktu brīvprātīgu konverģenci procedūru un ar sankcijām saistītu pilnvaru jomā.

| 3.1.3 | Lai gan Komisijas pieņemto lēmumu skaits nav būtiski palielinājies (neattaisnojot ar reformu saistītās vēlmes), pieņemtie lēmumi ir kvalitatīvi, ņemot vērā izskatīto lietu nozīmīgumu. Tādēļ var secināt, ka Regulas Nr. 1/2003 īstenošana bijusi ļoti veiksmīga, sasniedzot izvirzītos mērķus. |
| --- | --- |

3.1.3

Lai gan Komisijas pieņemto lēmumu skaits nav būtiski palielinājies (neattaisnojot ar reformu saistītās vēlmes), pieņemtie lēmumi ir kvalitatīvi, ņemot vērā izskatīto lietu nozīmīgumu. Tādēļ var secināt, ka Regulas Nr. 1/2003 īstenošana bijusi ļoti veiksmīga, sasniedzot izvirzītos mērķus.

3.2   2012. gada ziņojums

| 3.2.1 | EESK atzinīgi vērtē 2012. gada ziņojumu, kas sniedz detalizētu pārskatu par paveikto vienā no svarīgākajām ES politikas jomām. |
| --- | --- |

3.2.1

EESK atzinīgi vērtē 2012. gada ziņojumu, kas sniedz detalizētu pārskatu par paveikto vienā no svarīgākajām ES politikas jomām.

| 3.2.2 | Komiteja atkārtoti ir paudusi atbalstu pretmonopola lēmumiem un cīņai pret karteļiem kā būtiskam konkurences politikas aspektam. 2012. gadā Komisija izskatīja nozīmīgas lietas, un tika paziņoti Eiropas Savienības Tiesas nolēmumi minētajā jomā. |
| --- | --- |

3.2.2

Komiteja atkārtoti ir paudusi atbalstu pretmonopola lēmumiem un cīņai pret karteļiem kā būtiskam konkurences politikas aspektam. 2012. gadā Komisija izskatīja nozīmīgas lietas, un tika paziņoti Eiropas Savienības Tiesas nolēmumi minētajā jomā.

| 3.2.3 | Eiropas Komisija norāda, ka turpina nodrošināt stabilu vienotā tirgus darbību pašreizējās krīzes apstākļos, “neraugoties uz dažkārt izskanējušiem aicinājumiem pieņemt pieļāvīgāku nostāju gadījumos, kad, ņemot vērā ekonomikas krīzi, uzņēmumi vai dalībvalstis darbojas pretēji konkurences noteikumiem.” Komiteja uzskata, ka tas ir atbilstošs lēmums. |
| --- | --- |

3.2.3

Eiropas Komisija norāda, ka turpina nodrošināt stabilu vienotā tirgus darbību pašreizējās krīzes apstākļos, “neraugoties uz dažkārt izskanējušiem aicinājumiem pieņemt pieļāvīgāku nostāju gadījumos, kad, ņemot vērā ekonomikas krīzi, uzņēmumi vai dalībvalstis darbojas pretēji konkurences noteikumiem.” Komiteja uzskata, ka tas ir atbilstošs lēmums.

| 3.2.4 | EESK vienmēr ir uzskatījusi konkurences politiku par svarīgu iekšējā tirgus aspektu, un tas atkārtoti jāuzsver laikā, kad Eiropas ekonomiku kopš 2008. gada skārušie satricinājumi ir pārbaudījums ES pārliecībai turpināt politikas īstenošanu, jo valsts iestādes labprātāk vēlētos vairāk pievērsties ekonomikas atveseļošanai nekā Līgumu noteikumu ievērošanai. Tās varētu arī mēģināt aizsargāt atsevišķas nozares, kurām radušies sarežģījumi, vai ignorēt pamatprincipus, kas aizliedz monopolstāvokļa izmantošanu vai uzņēmumu vienošanos par tirgus sadali. |
| --- | --- |

3.2.4

EESK vienmēr ir uzskatījusi konkurences politiku par svarīgu iekšējā tirgus aspektu, un tas atkārtoti jāuzsver laikā, kad Eiropas ekonomiku kopš 2008. gada skārušie satricinājumi ir pārbaudījums ES pārliecībai turpināt politikas īstenošanu, jo valsts iestādes labprātāk vēlētos vairāk pievērsties ekonomikas atveseļošanai nekā Līgumu noteikumu ievērošanai. Tās varētu arī mēģināt aizsargāt atsevišķas nozares, kurām radušies sarežģījumi, vai ignorēt pamatprincipus, kas aizliedz monopolstāvokļa izmantošanu vai uzņēmumu vienošanos par tirgus sadali.

| 3.2.5 | Tomēr konkurences politikas stingra piemērošana ir izaicinājums ekonomikas atveseļošanas pamatu izveidei un konkurētspējīgas ekonomikas stiprināšanai laikā, kad atsevišķas valstis vai ekonomikas bloki, kas konkurē ar ES pasaules tirgos, neievēro tos pašus principus. Viens no daudziem piemēriem ir valsts atbalsts tērauda rūpniecības nozarei Ķīnā (līdz ar citām priekšrocībām, piemēram, zemām algām). |
| --- | --- |

3.2.5

Tomēr konkurences politikas stingra piemērošana ir izaicinājums ekonomikas atveseļošanas pamatu izveidei un konkurētspējīgas ekonomikas stiprināšanai laikā, kad atsevišķas valstis vai ekonomikas bloki, kas konkurē ar ES pasaules tirgos, neievēro tos pašus principus. Viens no daudziem piemēriem ir valsts atbalsts tērauda rūpniecības nozarei Ķīnā (līdz ar citām priekšrocībām, piemēram, zemām algām).

| 3.2.6 | EESK atkārtoti norādījusi uz nepieciešamību ES izstrādāt instrumentus patērētāju tiesību juridiskajai aizsardzībai, lai patērētājiem būtu iespēja pieprasīt kompensāciju par zaudējumiem, kas radušies konkurences noteikumu pārkāpšanas dēļ. Šie juridiskie instrumenti ne tikai dotu iespēju aizsargāt iedzīvotāju un uzņēmumu īpašuma tiesības, bet palīdzētu valstu un Eiropas iestādēm cīņā pret monopoliem un karteļiem. Tādēļ Komiteja norāda uz Komisijas 2013. gada 11. jūnijā publicēto direktīvas priekšlikumu “par atsevišķiem noteikumiem, kuri reglamentē zaudējumu atlīdzināšanas prasības par dalībvalstu un Eiropas Savienības konkurences tiesību pārkāpumiem” (1). |
| --- | --- |

3.2.6

EESK atkārtoti norādījusi uz nepieciešamību ES izstrādāt instrumentus patērētāju tiesību juridiskajai aizsardzībai, lai patērētājiem būtu iespēja pieprasīt kompensāciju par zaudējumiem, kas radušies konkurences noteikumu pārkāpšanas dēļ. Šie juridiskie instrumenti ne tikai dotu iespēju aizsargāt iedzīvotāju un uzņēmumu īpašuma tiesības, bet palīdzētu valstu un Eiropas iestādēm cīņā pret monopoliem un karteļiem. Tādēļ Komiteja norāda uz Komisijas 2013. gada 11. jūnijā publicēto direktīvas priekšlikumu “par atsevišķiem noteikumiem, kuri reglamentē zaudējumu atlīdzināšanas prasības par dalībvalstu un Eiropas Savienības konkurences tiesību pārkāpumiem” (1).

4.   Konkurence finanšu nozarē

| 4.1 | Ņemot vērā krīzi, Komisija apstiprināja banku apvienošanos ātrāk nekā parasti, un no 2008. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 1. oktobrim atļāva piešķirt finanšu nozarei atbalstu 5 058,9 miljardu euro (40,3 % no ES IKP) apmērā. No minētās summas tika izmantoti 1 615,9 miljardi euro (12,8 % no IKP). Valsts atbalsts reālajai ekonomikai gandrīz tajā pašā laikposmā sasniedza 82,9 miljardus euro (0,7 % no IKP). |
| --- | --- |

4.1

Ņemot vērā krīzi, Komisija apstiprināja banku apvienošanos ātrāk nekā parasti, un no 2008. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 1. oktobrim atļāva piešķirt finanšu nozarei atbalstu 5 058,9 miljardu euro (40,3 % no ES IKP) apmērā. No minētās summas tika izmantoti 1 615,9 miljardi euro (12,8 % no IKP). Valsts atbalsts reālajai ekonomikai gandrīz tajā pašā laikposmā sasniedza 82,9 miljardus euro (0,7 % no IKP).

| 4.2 | LESD noteiktie valsts atbalsta pagaidu pasākumi izglāba finanšu nozari no sabrukuma, un tie bija ļoti vajadzīgi, lai novērstu būtisku kaitējumu ekonomikai. Dalībvalstīs, kurās izmantoja šo atbalstu, tas bija jānovirza banku darbības atjaunošanai un pārstrukturēšanai. Tomēr Eiropas nodokļu maksātāju līdzekļu izmantošana finanšu nozares glābšanai būs attaisnojama vienīgi gadījumā, ja visaptverošas reformas rezultātā minētajā nozarē neatkārtosies bezatbildīga rīcība, kas izraisīja pašreizējo krīzi. |
| --- | --- |

4.2

LESD noteiktie valsts atbalsta pagaidu pasākumi izglāba finanšu nozari no sabrukuma, un tie bija ļoti vajadzīgi, lai novērstu būtisku kaitējumu ekonomikai. Dalībvalstīs, kurās izmantoja šo atbalstu, tas bija jānovirza banku darbības atjaunošanai un pārstrukturēšanai. Tomēr Eiropas nodokļu maksātāju līdzekļu izmantošana finanšu nozares glābšanai būs attaisnojama vienīgi gadījumā, ja visaptverošas reformas rezultātā minētajā nozarē neatkārtosies bezatbildīga rīcība, kas izraisīja pašreizējo krīzi.

| 4.3 | Atsevišķi skandāli, kas skāruši lielas bankas, rada nopietnas šaubas par finanšu tirgu pārredzamību, efektivitāti un stabilitāti. Dažos gadījumos piemērotās apjomīgās soda sankcijas būtiski neietekmē finanšu to pasaules gigantu peļņu, kuri izglābušies no bankrota, izmantojot valsts līdzekļus. Pēc LIBOR skandāla paplašinājās aizdomas saistībā ar citu likmju, piemēram, EURIBOR un TIBOR, noteikšanu. EESK atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu izmeklēšanu šajā lietā noteikt par galveno prioritāti, ņemot vērā būtisko ietekmi uz ekonomiku. |
| --- | --- |

4.3

Atsevišķi skandāli, kas skāruši lielas bankas, rada nopietnas šaubas par finanšu tirgu pārredzamību, efektivitāti un stabilitāti. Dažos gadījumos piemērotās apjomīgās soda sankcijas būtiski neietekmē finanšu to pasaules gigantu peļņu, kuri izglābušies no bankrota, izmantojot valsts līdzekļus. Pēc LIBOR skandāla paplašinājās aizdomas saistībā ar citu likmju, piemēram, EURIBOR un TIBOR, noteikšanu. EESK atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu izmeklēšanu šajā lietā noteikt par galveno prioritāti, ņemot vērā būtisko ietekmi uz ekonomiku.

| 4.4 | EESK ņem vērā Komisijas lēmumu uzsākt izmeklēšanu par kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu tirgu, lai noskaidrotu, vai vadošās bankas (JP Morgan, Bank of America Merrill Lynch, Barclays, BNP Paribas, Citigroup, Commerzbank, Crédit Suisse First Boston, Deutsche Bank, Goldman Sachs, HSBC, Morgan Stanley, Royal Bank of Scotland, UBS, Wells Fargo Bank/Wachovia, Crédit Agricole un Société Générale) ir izmantojušas konkurenci ierobežojošu praksi saistībā ar finanšu informāciju, kas ir ļoti svarīga darbībai minētajā tirgū (iesniedzot to vienīgi Markit), un ieskaita (clearing) sistēmu (dodot priekšroku ICE Clear Europe, šajā gadījumā attiecībā uz deviņām no minētajām bankām). |
| --- | --- |

4.4

EESK ņem vērā Komisijas lēmumu uzsākt izmeklēšanu par kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu tirgu, lai noskaidrotu, vai vadošās bankas (JP Morgan, Bank of America Merrill Lynch, Barclays, BNP Paribas, Citigroup, Commerzbank, Crédit Suisse First Boston, Deutsche Bank, Goldman Sachs, HSBC, Morgan Stanley, Royal Bank of Scotland, UBS, Wells Fargo Bank/Wachovia, Crédit Agricole un Société Générale) ir izmantojušas konkurenci ierobežojošu praksi saistībā ar finanšu informāciju, kas ir ļoti svarīga darbībai minētajā tirgū (iesniedzot to vienīgi Markit), un ieskaita (clearing) sistēmu (dodot priekšroku ICE Clear Europe, šajā gadījumā attiecībā uz deviņām no minētajām bankām).

| 4.5 | Elektronisko maksājumu sistēmā Eiropas Ekonomikas zonā dominē divi lielākie uzņēmumi, proti, Mastercard un Visa, kas nosaka daudzpusējās savstarpējās apmaiņas maksas, vienojoties ar bankām. Visa kredītkartes un debetkartes veido aptuveni 41 % no visām EEZ izsniegtajām maksājumu kartēm, nodrošinot virtuālo kontroli tirgū, kurā 2010. gadā tika veikti 35 miljardi karšu maksājumu par kopējo summu 1,8 triljoni euro. Šāda sistēma ir pretrunā konkurences principiem un negatīvi ietekmē patērētājus. Tā nav pielāgojusies tehnoloģiju attīstībai un kavē pārrobežu tirdzniecību. Saskaņā ar ES Vispārējās tiesas spriedumu Mastercard
   (2) lietā apmaiņas maksu izmantošana ir aizliegta, un tai vajadzētu būt vispārējai prasībai maksājumu līdzekļu jomā. |
| --- | --- |

4.5

Elektronisko maksājumu sistēmā Eiropas Ekonomikas zonā dominē divi lielākie uzņēmumi, proti, Mastercard un Visa, kas nosaka daudzpusējās savstarpējās apmaiņas maksas, vienojoties ar bankām. Visa kredītkartes un debetkartes veido aptuveni 41 % no visām EEZ izsniegtajām maksājumu kartēm, nodrošinot virtuālo kontroli tirgū, kurā 2010. gadā tika veikti 35 miljardi karšu maksājumu par kopējo summu 1,8 triljoni euro. Šāda sistēma ir pretrunā konkurences principiem un negatīvi ietekmē patērētājus. Tā nav pielāgojusies tehnoloģiju attīstībai un kavē pārrobežu tirdzniecību. Saskaņā ar ES Vispārējās tiesas spriedumu Mastercard
   (2) lietā apmaiņas maksu izmantošana ir aizliegta, un tai vajadzētu būt vispārējai prasībai maksājumu līdzekļu jomā.

| 4.6 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas 2013. gada 24. jūlijā publicēto maksājumu pakalpojumu paketi, kurā cita starpā noteikta maksimālā komisijas maksa kredītkartēm (0,3 %) un debetkartēm (0,2 %). Tas ir solis pareizajā virzienā, lai gan būtu vēlams vēl vairāk samazināt kredītkaršu komisijas maksu un debetkartēm to atcelt pavisam. |
| --- | --- |

4.6

EESK atzinīgi vērtē Komisijas 2013. gada 24. jūlijā publicēto maksājumu pakalpojumu paketi, kurā cita starpā noteikta maksimālā komisijas maksa kredītkartēm (0,3 %) un debetkartēm (0,2 %). Tas ir solis pareizajā virzienā, lai gan būtu vēlams vēl vairāk samazināt kredītkaršu komisijas maksu un debetkartēm to atcelt pavisam.

5.   Valsts atbalsta reforma

| 5.1 | Valsts atbalsta izmantošana konkrētos gadījumos dos iespēju novērtēt, vai valsts atbalsta reforma nodrošina LESD vispārējo principu taisnīgāku, efektīvāku ievērošanu. EESK kopumā ir atbalstījusi 2011. gadā pieņemtās jaunās valsts atbalsta sistēmas piemērošanu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (VTNP) (3), uzskatot to par daudzveidīgāku un proporcionālāku pieeju dažādu veidu sabiedriskajiem pakalpojumiem. Tomēr Komiteja ir arī skaidri norādījusi, ka efektivitāte nevar būt svarīgāka par pakalpojumu kvalitāti, rezultātiem un ilgtspējīgumu, jo īpaši sociālajā un veselības aprūpes jomā. Turklāt būtu jāņem vērā arī sociālās ekonomikas uzņēmumu (kooperatīvu, savstarpējo apdrošināšanas sabiedrību, apvienību un fondu) īpatnības (4). |
| --- | --- |

5.1

Valsts atbalsta izmantošana konkrētos gadījumos dos iespēju novērtēt, vai valsts atbalsta reforma nodrošina LESD vispārējo principu taisnīgāku, efektīvāku ievērošanu. EESK kopumā ir atbalstījusi 2011. gadā pieņemtās jaunās valsts atbalsta sistēmas piemērošanu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (VTNP) (3), uzskatot to par daudzveidīgāku un proporcionālāku pieeju dažādu veidu sabiedriskajiem pakalpojumiem. Tomēr Komiteja ir arī skaidri norādījusi, ka efektivitāte nevar būt svarīgāka par pakalpojumu kvalitāti, rezultātiem un ilgtspējīgumu, jo īpaši sociālajā un veselības aprūpes jomā. Turklāt būtu jāņem vērā arī sociālās ekonomikas uzņēmumu (kooperatīvu, savstarpējo apdrošināšanas sabiedrību, apvienību un fondu) īpatnības (4).

| 5.1.1 | Lai nodrošinātu vispārējo noteikumu atbilstīgu piemērošanu īpašos gadījumos, EESK norāda uz VTNP īpatnībām. VTNP ir svarīga vieta ES kopīgo vērtību sistēmā, tie sekmē pamattiesību ievērošanu, kā arī sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju, un tādēļ ir īpaši svarīgi cīņā pret sabiedrības nevienlīdzību, kā arī kļūst aizvien nozīmīgāki ilgtspējīgas attīstības veicināšanā. |
| --- | --- |

5.1.1

Lai nodrošinātu vispārējo noteikumu atbilstīgu piemērošanu īpašos gadījumos, EESK norāda uz VTNP īpatnībām. VTNP ir svarīga vieta ES kopīgo vērtību sistēmā, tie sekmē pamattiesību ievērošanu, kā arī sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju, un tādēļ ir īpaši svarīgi cīņā pret sabiedrības nevienlīdzību, kā arī kļūst aizvien nozīmīgāki ilgtspējīgas attīstības veicināšanā.

| 5.2 | EESK ir atbalstījusi arī valsts atbalsta modernizāciju (5), lai gan ierosina turpināt minimālā atbalsta apjoma pastāvīgu palielināšanu no 200 000 līdz 500 000euro, kā nesen tika nolemts attiecībā uz VTNP (6). Lai pilnībā īstenotu modernizācijas procesu, ir vajadzīgas reformas daudzos nozaru noteikumos. EESK uzskata, ka 2012. gada nogalē (7) pieņemtās pamatnostādnes platjoslas sakaru jomā vērtējamas atzinīgi, jo sekmē publiskā finansējuma piesaisti infrastruktūrai, kas ir ļoti būtiski, lai sasniegtu digitālajā programmā izvirzītos mērķus. |
| --- | --- |

5.2

EESK ir atbalstījusi arī valsts atbalsta modernizāciju (5), lai gan ierosina turpināt minimālā atbalsta apjoma pastāvīgu palielināšanu no 200 000 līdz 500 000euro, kā nesen tika nolemts attiecībā uz VTNP (6). Lai pilnībā īstenotu modernizācijas procesu, ir vajadzīgas reformas daudzos nozaru noteikumos. EESK uzskata, ka 2012. gada nogalē (7) pieņemtās pamatnostādnes platjoslas sakaru jomā vērtējamas atzinīgi, jo sekmē publiskā finansējuma piesaisti infrastruktūrai, kas ir ļoti būtiski, lai sasniegtu digitālajā programmā izvirzītos mērķus.

| 5.3 | EESK uzskata, ka vienam no valsts atbalsta politikas mērķiem vajadzētu būt iespējai valsts iestādēm piešķirt atbalstu uzņēmumiem, kuri dod ieguldījumu ES izaugsmes mērķu īstenošanā, vienlaikus ierobežojot konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

5.3

EESK uzskata, ka vienam no valsts atbalsta politikas mērķiem vajadzētu būt iespējai valsts iestādēm piešķirt atbalstu uzņēmumiem, kuri dod ieguldījumu ES izaugsmes mērķu īstenošanā, vienlaikus ierobežojot konkurences traucējumus.

| 5.4 | EESK pauž bažas par Komisijas regulas (ES) priekšlikumā iekļauto ierosinājumu atzīt atsevišķas atbalsta kategorijas par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot LESD 107. un 108. pantu (8), jo tās var radīt būtisku apdraudējumu cilvēku ar invaliditāti nodarbinātībai atsevišķās dalībvalstīs. EESK ierosina nelabvēlīgā stāvoklī esošu grupu, piemēram, cilvēku ar invaliditāti, nodarbinātībai un apmācībai paredzētajam atbalstam nepiemērot uz valsts IKP balstītu robežlīmeni, uzskatot šo atbalstu par absolūtu principu, jo tas nekādi neietekmēs konkurences traucējumu novēršanu. |
| --- | --- |

5.4

EESK pauž bažas par Komisijas regulas (ES) priekšlikumā iekļauto ierosinājumu atzīt atsevišķas atbalsta kategorijas par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot LESD 107. un 108. pantu (8), jo tās var radīt būtisku apdraudējumu cilvēku ar invaliditāti nodarbinātībai atsevišķās dalībvalstīs. EESK ierosina nelabvēlīgā stāvoklī esošu grupu, piemēram, cilvēku ar invaliditāti, nodarbinātībai un apmācībai paredzētajam atbalstam nepiemērot uz valsts IKP balstītu robežlīmeni, uzskatot šo atbalstu par absolūtu principu, jo tas nekādi neietekmēs konkurences traucējumu novēršanu.

6.   Konkurences veicināšana vienotā tirgus pamatbalstā — tīkla nozarēs.

6.1   Enerģētika

| 6.1.1 | Kopš 1990. gada ES ir daudz darīts, lai pieņemtu tiesību aktus enerģētikas tirgus liberalizācijai. Trešā tiesību aktu pakete (2011) ir nesenākais un nozīmīgākais veikums, lai līdz 2014. gadam izveidotu vienotu ES mēroga enerģijas tirgu. Tomēr Eiropas politikas visās dalībvalstīs nav īstenotas pietiekami stingri, un privāto uzņēmumu vidū ir radušās oligopolu iezīmes, kas negatīvi ietekmē patērētājus un lietotājus. |
| --- | --- |

6.1.1

Kopš 1990. gada ES ir daudz darīts, lai pieņemtu tiesību aktus enerģētikas tirgus liberalizācijai. Trešā tiesību aktu pakete (2011) ir nesenākais un nozīmīgākais veikums, lai līdz 2014. gadam izveidotu vienotu ES mēroga enerģijas tirgu. Tomēr Eiropas politikas visās dalībvalstīs nav īstenotas pietiekami stingri, un privāto uzņēmumu vidū ir radušās oligopolu iezīmes, kas negatīvi ietekmē patērētājus un lietotājus.

| 6.1.2 | Jāšaubās, vai liberalizācija — ES enerģētikas politikas galvenais mērķis — ir radījusi lielāku konkurenci, pārredzamākus tirgus un zemākas cenas patērētajiem. Šobrīd augstās enerģijas cenas rada būtiskas problēmas mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem (energonabadzības risks), savukārt enerģijas cenas uzņēmumiem bieži vien ir augstākas nekā to konkurentiem pasaules tirgos (Japānā, ASV), līdz ar to rodas nelabvēlīgāka situācija, īpaši nozarēs, kurās ir augsts enerģijas patēriņš, piemēram, tērauda rūpniecībā. Komisija norāda, ka ES konkurences politika “viena pati nevar integrēt ES gāzes un elektroenerģijas tirgus, nodrošināt konkurētspējīgas cenas un drošas piegādes.” Šo apgalvojumu var uzskatīt par netiešu norādi, atzīstot nepieciešamību ieviest izmaiņas enerģētikas politikā. |
| --- | --- |

6.1.2

Jāšaubās, vai liberalizācija — ES enerģētikas politikas galvenais mērķis — ir radījusi lielāku konkurenci, pārredzamākus tirgus un zemākas cenas patērētajiem. Šobrīd augstās enerģijas cenas rada būtiskas problēmas mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem (energonabadzības risks), savukārt enerģijas cenas uzņēmumiem bieži vien ir augstākas nekā to konkurentiem pasaules tirgos (Japānā, ASV), līdz ar to rodas nelabvēlīgāka situācija, īpaši nozarēs, kurās ir augsts enerģijas patēriņš, piemēram, tērauda rūpniecībā. Komisija norāda, ka ES konkurences politika “viena pati nevar integrēt ES gāzes un elektroenerģijas tirgus, nodrošināt konkurētspējīgas cenas un drošas piegādes.” Šo apgalvojumu var uzskatīt par netiešu norādi, atzīstot nepieciešamību ieviest izmaiņas enerģētikas politikā.

6.2   Telekomunikācijas. 2012. gada ziņojumā norādīts, ka pēdējo 15 gadu laikā ir panākts būtisks progress konkurences veicināšanā telekomunikāciju tirgū. Komiteja piekrīt šim viedoklim, lai gan vēl aizvien ir vērojama sadrumstalotība un nepietiekama reāla uzņēmumu konkurence. Līdz ar to atsevišķās dalībvalstīs telefonu tarifi un platjoslas tarifi ir ļoti augsti. Komiteja uzskata, ka ES politikai telekomunikāciju jomā būtu jāsasniedz četri zemāk minētie galvenie mērķi:

| — | būtiska telefonu tarifu samazināšana mājsaimniecībām un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

—

būtiska telefonu tarifu samazināšana mājsaimniecībām un uzņēmumiem;

| — | vispārpieejami kvalitatīvi platjoslas sakari; |
| --- | --- |

—

vispārpieejami kvalitatīvi platjoslas sakari;

| — | viesabonēšanas tarifu atcelšana; |
| --- | --- |

—

viesabonēšanas tarifu atcelšana;

| — | vienota ES regulatora izveide. |
| --- | --- |

—

vienota ES regulatora izveide.

6.3   Pasta pakalpojumi. Komisija pieņēmusi lēmumus, atļaujot valsts atbalstu pasta pakalpojumiem Apvienotajā Karalistē, Francijā un Grieķijā, savukārt atbalsts daļēji jāatmaksā Bpost (417 miljoni euro) un Deutsche Post (no 500 miljoniem euro līdz 1 miljardam euro), un šajā gadījumā tiek gaidīts tiesas spriedums. Ņemot vērā atmaksājamo summu lielumu, EESK atgādina, ka liberalizētajiem pasta pakalpojumiem jābūt efektīviem, konkurētspējīgiem, un jānodrošina kvalitatīvi, visiem pieejami pakalpojumi par pieņemamu cenu (9), kā arī vaicā par iespējamu apstiprinošu spriedumu ietekmi uz nodarbinātību un pakalpojumu kvalitāti attiecīgajā nozarē.

6.3.1   Sūtījumu piegādes uzņēmumi. Saistībā ar apturēto UPS darījumu, pārņemot TNT Express, EESK pieņem zināšanai Komisijas argumentus, ka ES uzņēmumu skaits ir neliels, un konkurenta izslēgšana negatīvi ietekmētu klientus.

7.   Uz zināšanām balstīta ekonomika

7.1   Komisijas ziņojuma sadaļā ar virsrakstu “Nepieļaut ātri augošu digitālo nozaru nepareizu izmantošanu” minēti vairāki gadījumi, kad pretēji konkurences noteikumiem rīkojušies lieli uzņēmumi, kas kontrolē būtisku tirgus daļu telefonu ražošanā (Samsung, Motorola), meklēšanas portālu un citu darbību jomā (Google) un IT nozarē (Microsoft). Pazīstamajam saziņas līdzekļu uzņēmumam Microsoft tika noteikts naudas sods 561 miljona euro apmērā. Tas ir viens no lielākajiem naudas sodiem vēsturē (Microsoft bruto peļņa 2012. gadā bija 59,16 miljardi ASV dolāru). EESK pilnībā atbalsta visus pieņemtos lēmumus, izsakot vispārējus apsvērumus, kas norādīti turpmākajos atzinuma punktos.

7.1.1   Atsevišķos gadījumos no procesa uzsākšanas līdz galīgā lēmuma pieņemšanai paiet ilgs laiks (deviņi gadi Microsoft gadījumā, kad tam tika piemērots naudas sods 497 miljonu euro apmērā 2004. gada martā), ņemot vērā lietu sarežģītību, nepieciešamību ievērot administratīvās un juridiskās procedūras, kā arī attiecīgo uzņēmumu finansiālo ietekmi. Tāpēc tehnoloģiju nozarēs, kuras strauji attīstās, tas var nozīmēt to uzņēmumu pazušanu, kuri cietuši no ļaunprātīgas rīcības.

7.1.2   Turklāt iespējamā konkurentu izslēgšana, izmantojot pret konkurenci vērstu praksi, skaidrāk redzama monopolstāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas gadījumos, nevis uzņēmumu apvienošanas vai pārņemšanas aizliegumā, kas attiecas uz nākotnes scenārijiem. Šajos gadījumos Komisija reizēm tiek kritizēta par lēmumu pieņemšanu, balstoties uz “spekulatīviem” apsvērumiem, taču EESK nepiekrīt šādai kritikai: tas ir tradicionāls risinājums konkurences politikā, un lēmums ir pilnībā pamatots ar stingru, detalizētu izmeklēšanu, kurā iesaistās attiecīgā puse.

7.1.3   Kā norāda Komisija, saskaņā ar Padomes regulu Nr. 1/2003 pieņemtie kompromisa lēmumi dod iespēju izvairīties no ilgām, dārgām procedūrām, un pēc pieņemšanas tie ir juridiski saistoši. Tomēr, tā kā tie pieņemti pēc vienošanās ar uzņēmumiem, par kuru darbību veic izmeklēšanu, iespējami labvēlīgāki vai mazāk stingri noteikumi. Tomēr neapšaubāmi to neievērošanas dēļ var piemērot soda sankcijas.

7.2   Grāmatu tirgus

| 7.2.1 | E-grāmatas. Ar 2012. gada decembrī pieņemto kompromisa lēmumu par Apple un četriem e-grāmatu izdevējiem paredzēts izvairīties no cenu pazemināšanas prakses, kas kaitē izdevējiem un veikaliem. Cita starpā tas ierobežo “lielākās labvēlības režīma” klauzulas izmantošanu mazumtirdzniecībā. Jānorāda, ka, ņemot vērā tirgus globālo raksturu, Komisija sadarbojās ar ASV Tieslietu departamentu. Pret konkurenci vērstas prakses aizliegšanu ES vēl vairāk sarežģī tas, ka dalībvalstīs grāmatām kopumā un īpaši e-grāmatām piemēro dažādas cenu un nodokļu politikas. Tādēļ EESK norāda, ka ir vajadzīga lielāka saskaņošana, lai izvairītos no arbitrāžas un veicinātu tirgus integrāciju. Jāuzsver, ka e-grāmatu tirgus izveidojies nesen, trūkst informācijas, un ir jāzina vairāk par tā darbību. |
| --- | --- |

7.2.1

E-grāmatas. Ar 2012. gada decembrī pieņemto kompromisa lēmumu par Apple un četriem e-grāmatu izdevējiem paredzēts izvairīties no cenu pazemināšanas prakses, kas kaitē izdevējiem un veikaliem. Cita starpā tas ierobežo “lielākās labvēlības režīma” klauzulas izmantošanu mazumtirdzniecībā. Jānorāda, ka, ņemot vērā tirgus globālo raksturu, Komisija sadarbojās ar ASV Tieslietu departamentu. Pret konkurenci vērstas prakses aizliegšanu ES vēl vairāk sarežģī tas, ka dalībvalstīs grāmatām kopumā un īpaši e-grāmatām piemēro dažādas cenu un nodokļu politikas. Tādēļ EESK norāda, ka ir vajadzīga lielāka saskaņošana, lai izvairītos no arbitrāžas un veicinātu tirgus integrāciju. Jāuzsver, ka e-grāmatu tirgus izveidojies nesen, trūkst informācijas, un ir jāzina vairāk par tā darbību.

| 7.2.2 | Grāmatu tirdzniecība internetā. Komiteja vērš uzmanību uz Francijas un Apvienotās Karalistes tirgotāju apvienību ziņojumu par Amazon iespējamu negodīgu konkurenci saistībā ar cenu atlaidēm. |
| --- | --- |

7.2.2

Grāmatu tirdzniecība internetā. Komiteja vērš uzmanību uz Francijas un Apvienotās Karalistes tirgotāju apvienību ziņojumu par Amazon iespējamu negodīgu konkurenci saistībā ar cenu atlaidēm.

7.3   Farmācijas nozare

| 7.3.1 | EESK atzinīgi vērtē un atbalsta Komisijas centienus noteikt soda sankcijas par patentu ļaunprātīgu izmantošanu, kas rada šķēršļus ģenērisko zāļu laišanai tirgū. Ar Eiropas Savienības Tiesas spriedumu AstraZeneca
   (10) lietā Komisijas piemērotais naudas sods 60 miljonu euro apmērā tiek atstāts spēkā. Arī ASV Augstākā Tiesa ir vērsusies pret līdzīgiem līgumiem un “patentu izlīguma” (pay to play) līgumiem. Komisija 2012. gada jūlijā nosūtīja iebildumu paziņojumus vairāk nekā 14 uzņēmumiem saistībā ar divām nozīmīgām lietām, un tas liecina, ka minēto praksi izmanto bieži, radot būtisku kaitējumu patērētājiem un valsts resursiem. |
| --- | --- |

7.3.1

EESK atzinīgi vērtē un atbalsta Komisijas centienus noteikt soda sankcijas par patentu ļaunprātīgu izmantošanu, kas rada šķēršļus ģenērisko zāļu laišanai tirgū. Ar Eiropas Savienības Tiesas spriedumu AstraZeneca
   (10) lietā Komisijas piemērotais naudas sods 60 miljonu euro apmērā tiek atstāts spēkā. Arī ASV Augstākā Tiesa ir vērsusies pret līdzīgiem līgumiem un “patentu izlīguma” (pay to play) līgumiem. Komisija 2012. gada jūlijā nosūtīja iebildumu paziņojumus vairāk nekā 14 uzņēmumiem saistībā ar divām nozīmīgām lietām, un tas liecina, ka minēto praksi izmanto bieži, radot būtisku kaitējumu patērētājiem un valsts resursiem.

| 7.3.2 | No 2003. līdz 2012. gadam pasaules 11 vadošo farmācijas uzņēmumu tīrā peļņa sasniedza 771,4 miljardus ASV dolāru, un ir maz ticams, ka konkurences iestāžu piemērotajiem naudas sodiem būs pārliecinoša ietekme. Būtībā tā nav tikai ar konkurenci saistīta problēma, jo ietekmē tik jutīgu jomu kā iedzīvotāju veselība, un rada arī finansiālu apgrūtinājumu mājsaimniecībām un sociālajai nodrošināšanai. Tādēļ EESK ierosina apsvērt efektīvākus tiesiskus līdzekļus ES līmenī, lai novērstu šādu rīcību. |
| --- | --- |

7.3.2

No 2003. līdz 2012. gadam pasaules 11 vadošo farmācijas uzņēmumu tīrā peļņa sasniedza 771,4 miljardus ASV dolāru, un ir maz ticams, ka konkurences iestāžu piemērotajiem naudas sodiem būs pārliecinoša ietekme. Būtībā tā nav tikai ar konkurenci saistīta problēma, jo ietekmē tik jutīgu jomu kā iedzīvotāju veselība, un rada arī finansiālu apgrūtinājumu mājsaimniecībām un sociālajai nodrošināšanai. Tādēļ EESK ierosina apsvērt efektīvākus tiesiskus līdzekļus ES līmenī, lai novērstu šādu rīcību.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 404 final.

1

(2)  Lieta T-111/08.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūcija. OV C 153 E, 31.5.2013.

3

(4)  OV C 248, 25.8.2011., 149. lpp.

4

(5)  COM(2012) 209 final.

5

(6)  OV C 11, 15.1.2013., 49. lpp.

6

(7)  IP/12/1424.

7

(8)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_gber/draft_regulation_lv.docx.

8

(9)  OV C 168, 20.7.2007., 74 lpp.

9

(10)  Lieta T-321/05.

10

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/79 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/79

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par elektronisko rēķinu ieviešanu publiskā iepirkuma procedūrās”

COM(2013) 449 final – 2013/0213 (COD)

2014/C 67/15

Ziņotājs:
  Paulo BARROS VALE

Eiropas Parlaments 2013. gada 4. jūlijā un Padome 2013. gada 30. septembrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par elektronisko rēķinu ieviešanu publiskā iepirkuma procedūrās”

COM(2013) 449 final – 2013/0213 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 2. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar 130 balsīm par, 2 balsīm pret un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē ierosināto direktīvu kā mēģinājumu standartizēt elektronisko rēķinu datus, un piekrīt tam, ka datu modelis ir jāievieš Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN). |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē ierosināto direktīvu kā mēģinājumu standartizēt elektronisko rēķinu datus, un piekrīt tam, ka datu modelis ir jāievieš Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN).

| 1.2 | Ņemot vērā pašreizējo sadrumstaloto tirgu, kurā pasākumi, lai nodrošinātu elektronisko rēķinu plašu izmantošanu, ir tikuši īstenoti atsevišķi, izmantojot tādus dažādus kritērijus, ka to rezultātā elektroniskie rēķini nav savstarpēji izmantojami pārrobežu tirgū, ir ļoti svarīgi izstrādāt Eiropas standartu, lai sekmētu vienotā tirgus attīstību un novērstu pašreizējos šķēršļus līdzdalībai tirgū. |
| --- | --- |

1.2

Ņemot vērā pašreizējo sadrumstaloto tirgu, kurā pasākumi, lai nodrošinātu elektronisko rēķinu plašu izmantošanu, ir tikuši īstenoti atsevišķi, izmantojot tādus dažādus kritērijus, ka to rezultātā elektroniskie rēķini nav savstarpēji izmantojami pārrobežu tirgū, ir ļoti svarīgi izstrādāt Eiropas standartu, lai sekmētu vienotā tirgus attīstību un novērstu pašreizējos šķēršļus līdzdalībai tirgū.

| 1.3 | Komisija 2010. gada decembrī publicēja paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Elektronisko rēķinu Eiropai sniegtie ieguvumi” (1), par kuru Komiteja sniedza atzinumu (2). |
| --- | --- |

1.3

Komisija 2010. gada decembrī publicēja paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Elektronisko rēķinu Eiropai sniegtie ieguvumi” (1), par kuru Komiteja sniedza atzinumu (2).

| 1.4 | Elektronisko rēķinu ekspertu grupa, ko Komisija izveidoja, lai izvērtētu šķēršļus, kas kavē elektronisko rēķinu ātrāku ieviešanu Eiropas Savienībā (ES), ieteica panākt, ka “visi dalībnieki — gan privātajā, gan publiskajā sektorā, — izmanto kopēju rēķinu satura standartu un datu modeli: ANO/CEFACT starpnozaru rēķinu (CII) V.2”. Jānorāda, ka lielākā daļa respondentu, kuri piedalījās sabiedriskajā apspriešanā, piekrita šim un citiem ziņojumā paustajiem ieteikumiem. Šajā priekšlikumā ir iekļauti minētie dati un citas specifikācijas (CWA 16356 un CWA 16562, un finanšu rēķins, kas balstīts uz ISO 20022 metodi). EESK atzinīgi vērtē šādu specifikāciju, kas ir ekspertu ilga darba rezultāts, iekļaušanu. |
| --- | --- |

1.4

Elektronisko rēķinu ekspertu grupa, ko Komisija izveidoja, lai izvērtētu šķēršļus, kas kavē elektronisko rēķinu ātrāku ieviešanu Eiropas Savienībā (ES), ieteica panākt, ka “visi dalībnieki — gan privātajā, gan publiskajā sektorā, — izmanto kopēju rēķinu satura standartu un datu modeli: ANO/CEFACT starpnozaru rēķinu (CII) V.2”. Jānorāda, ka lielākā daļa respondentu, kuri piedalījās sabiedriskajā apspriešanā, piekrita šim un citiem ziņojumā paustajiem ieteikumiem. Šajā priekšlikumā ir iekļauti minētie dati un citas specifikācijas (CWA 16356 un CWA 16562, un finanšu rēķins, kas balstīts uz ISO 20022 metodi). EESK atzinīgi vērtē šādu specifikāciju, kas ir ekspertu ilga darba rezultāts, iekļaušanu.

| 1.5 | Tomēr EESK pauž pārsteigumu un neapmierinātību, ka nav norādīts galīgais termiņš, līdz kuram CEN ir jāiesniedz priekšlikums par Eiropas standartu elektroniskā pamatrēķina semantiskajam datu modelim. Termiņš ir jānosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1025/2012 10. panta 1. punktu, tomēr izskatāmajā direktīvas priekšlikumā minētais aspekts nemaz nav ņemts vērā, neraugoties uz to, ka šī standarta ieviešana ir svarīga un steidzama. |
| --- | --- |

1.5

Tomēr EESK pauž pārsteigumu un neapmierinātību, ka nav norādīts galīgais termiņš, līdz kuram CEN ir jāiesniedz priekšlikums par Eiropas standartu elektroniskā pamatrēķina semantiskajam datu modelim. Termiņš ir jānosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1025/2012 10. panta 1. punktu, tomēr izskatāmajā direktīvas priekšlikumā minētais aspekts nemaz nav ņemts vērā, neraugoties uz to, ka šī standarta ieviešana ir svarīga un steidzama.

| 1.6 | Turklāt saistībā ar termiņiem Komiteja pauž bažas par to, ka direktīvas priekšlikumā ir noteikts 48 mēnešu transponēšanas periods. Šis termiņš, kas ir pārlieku ilgs, ne tikai neatbilst mērķim līdz 2016. gadam pāriet uz e-iepirkuma procedūru, bet arī faktiskajai situācijai, pašreizējam tehniskajam progresam un pat ekonomikas dalībnieku vajadzībām. Tas var palielināt plaisu starp ES dalībvalstīm, kā rezultātā attīstības temps dalībvalstīs šajā jomā būs atšķirīgs. Nosakot šādu termiņu, var rasties pat vēl citi šķēršļi tirgus pieejamībai līdz brīdim, kad direktīva būs pilnībā pieņemta visās dalībvalstīs. Elektronisko rēķinu ieviešanas jomā ir panākts ievērojams progress — pat valstīs, kuras ir skārusi nopietna ekonomikas un finanšu krīze, piemēram, Itālijā un Portugālē. Tas nozīmē, ka šo svarīgo projektu var īstenot īsākā laikā. Tāpēc ir iespējams un vēlams šos termiņus saīsināt. |
| --- | --- |

1.6

Turklāt saistībā ar termiņiem Komiteja pauž bažas par to, ka direktīvas priekšlikumā ir noteikts 48 mēnešu transponēšanas periods. Šis termiņš, kas ir pārlieku ilgs, ne tikai neatbilst mērķim līdz 2016. gadam pāriet uz e-iepirkuma procedūru, bet arī faktiskajai situācijai, pašreizējam tehniskajam progresam un pat ekonomikas dalībnieku vajadzībām. Tas var palielināt plaisu starp ES dalībvalstīm, kā rezultātā attīstības temps dalībvalstīs šajā jomā būs atšķirīgs. Nosakot šādu termiņu, var rasties pat vēl citi šķēršļi tirgus pieejamībai līdz brīdim, kad direktīva būs pilnībā pieņemta visās dalībvalstīs. Elektronisko rēķinu ieviešanas jomā ir panākts ievērojams progress — pat valstīs, kuras ir skārusi nopietna ekonomikas un finanšu krīze, piemēram, Itālijā un Portugālē. Tas nozīmē, ka šo svarīgo projektu var īstenot īsākā laikā. Tāpēc ir iespējams un vēlams šos termiņus saīsināt.

| 1.7 | Kā jau EESK norādījusi iepriekš (3), standartizācija un sistēmu savstarpējā izmantojamība ir priekšnoteikums, lai veiksmīgi īstenotu elektronisko rēķinu projektu un lai sekmētu iekšējā tirgus attīstību, kas ir viens no šā projekta mērķiem; tāpēc ir steidzami jāpārvar pašreizējā tirgus sadrumstalotība. Turklāt ierosinātais desmit gadu termiņš, lai analizētu direktīvas īstenošanas ietekmi iekšējā tirgū un elektronisko rēķinu ieviešanā, nav piemērots un neatbilst tehnoloģiju attīstības tempam tirgū, kurā joprojām izmanto novecojušas metodes. |
| --- | --- |

1.7

Kā jau EESK norādījusi iepriekš (3), standartizācija un sistēmu savstarpējā izmantojamība ir priekšnoteikums, lai veiksmīgi īstenotu elektronisko rēķinu projektu un lai sekmētu iekšējā tirgus attīstību, kas ir viens no šā projekta mērķiem; tāpēc ir steidzami jāpārvar pašreizējā tirgus sadrumstalotība. Turklāt ierosinātais desmit gadu termiņš, lai analizētu direktīvas īstenošanas ietekmi iekšējā tirgū un elektronisko rēķinu ieviešanā, nav piemērots un neatbilst tehnoloģiju attīstības tempam tirgū, kurā joprojām izmanto novecojušas metodes.

| 1.8 | Direktīvas priekšlikumā paredzēts vienīgi nodrošināt, ka “līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji neatsakās saņemt elektroniskos rēķinus, kuri atbilst Eiropas standartam”, ko noteikusi CEN. Komiteja vēlas noskaidrot, vai viss paveiktais darbs, kurā izmantoti ievērojami cilvēkresursi un finanšu resursi, nebūtu pietiekams pamats, lai noteiktu plašāku mērķi saistībā ar procedūru faktisku standartizāciju un to, ka elektroniskos rēķinus izmanto visi dalībnieki – gan privātajā, gan publiskajā sektorā. Šāds mērķis patiešām būtu noderīgs, lai pabeigtu vienotā tirgus izveidi un nodrošinātu “bezpapīra” publisko pārvaldi. |
| --- | --- |

1.8

Direktīvas priekšlikumā paredzēts vienīgi nodrošināt, ka “līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji neatsakās saņemt elektroniskos rēķinus, kuri atbilst Eiropas standartam”, ko noteikusi CEN. Komiteja vēlas noskaidrot, vai viss paveiktais darbs, kurā izmantoti ievērojami cilvēkresursi un finanšu resursi, nebūtu pietiekams pamats, lai noteiktu plašāku mērķi saistībā ar procedūru faktisku standartizāciju un to, ka elektroniskos rēķinus izmanto visi dalībnieki – gan privātajā, gan publiskajā sektorā. Šāds mērķis patiešām būtu noderīgs, lai pabeigtu vienotā tirgus izveidi un nodrošinātu “bezpapīra” publisko pārvaldi.

| 1.9 | EESK atbalsta elektronisko rēķinu vispārēju izmantošanu. Tomēr to potenciālu varēs pilnībā izmantot tikai tad, ja sistēmas būs savstarpēji izmantojamas, tādējādi nodrošinot dokumentu apmaiņu. Publiskā iepirkuma tirgum, kurā pārredzamības un noteikumu ievērošanas prasības ir stingrākas nekā pārējos tirgos, ir jābūt par labas prakses piemēru un jāsekmē labas prakses izplatīšana arī citos tirgos. Ir vēlams steidzami ieviest elektroniskos rēķinus publiskā iepirkuma procedūrās, kā arī pilnīga publiskā e-iepirkuma procedūru. Tāpēc EESK vēlreiz pauž savu atbalstu un vēlas, lai pilnīgs publiskais e-iepirkums tiktu ieviests iespējami drīz, kā tas jau norādīts atzinumā par šo tematu (4). |
| --- | --- |

1.9

EESK atbalsta elektronisko rēķinu vispārēju izmantošanu. Tomēr to potenciālu varēs pilnībā izmantot tikai tad, ja sistēmas būs savstarpēji izmantojamas, tādējādi nodrošinot dokumentu apmaiņu. Publiskā iepirkuma tirgum, kurā pārredzamības un noteikumu ievērošanas prasības ir stingrākas nekā pārējos tirgos, ir jābūt par labas prakses piemēru un jāsekmē labas prakses izplatīšana arī citos tirgos. Ir vēlams steidzami ieviest elektroniskos rēķinus publiskā iepirkuma procedūrās, kā arī pilnīga publiskā e-iepirkuma procedūru. Tāpēc EESK vēlreiz pauž savu atbalstu un vēlas, lai pilnīgs publiskais e-iepirkums tiktu ieviests iespējami drīz, kā tas jau norādīts atzinumā par šo tematu (4).

| 1.10 | Elektronisko rēķinu pamatstandarti jau ir izpētīti, jo īpaši Eiropas Komisijas finansētā PEPPOL (Eiropas publiskais e-iepirkums tiešsaistē) (5) projekta ietvaros, un 2012. gada novembrī publicēts Komisijas noslēguma ziņojums. Pamatojoties uz CEN BII semināra (“Business Interoperability Interfaces for Public Procurement in Europe”) rezultātiem, PEPPOL projektā izstrādātas vairākas savstarpēji izmantojamas specifikācijas (“Business Interoperability Specifications” — BIS), piemēram, specifikācijas elektronisko rēķinu modelim, kuru atbalstīja lielākā daļa PEPPOL konsorcija dalībnieku. Komiteja aicina likt lietā jau paveikto darbu, kas ir plašāks nekā tikai elektronisko rēķinu datu noteikšana. Šķiet, ka to vēlas arī konsorcija dalībnieki. Tādējādi varēs novērst vai samazināt risku, ka darbs pārklājas un ka jātērē līdzekļi jauniem pētījumiem vai ka dalībvalstīm un uzņēmējiem jāiegulda divreiz vairāk līdzekļu, jo noveco tie risinājumi, kas izstrādāti, balstoties uz gūtajiem rezultātiem. |
| --- | --- |

1.10

Elektronisko rēķinu pamatstandarti jau ir izpētīti, jo īpaši Eiropas Komisijas finansētā PEPPOL (Eiropas publiskais e-iepirkums tiešsaistē) (5) projekta ietvaros, un 2012. gada novembrī publicēts Komisijas noslēguma ziņojums. Pamatojoties uz CEN BII semināra (“Business Interoperability Interfaces for Public Procurement in Europe”) rezultātiem, PEPPOL projektā izstrādātas vairākas savstarpēji izmantojamas specifikācijas (“Business Interoperability Specifications” — BIS), piemēram, specifikācijas elektronisko rēķinu modelim, kuru atbalstīja lielākā daļa PEPPOL konsorcija dalībnieku. Komiteja aicina likt lietā jau paveikto darbu, kas ir plašāks nekā tikai elektronisko rēķinu datu noteikšana. Šķiet, ka to vēlas arī konsorcija dalībnieki. Tādējādi varēs novērst vai samazināt risku, ka darbs pārklājas un ka jātērē līdzekļi jauniem pētījumiem vai ka dalībvalstīm un uzņēmējiem jāiegulda divreiz vairāk līdzekļu, jo noveco tie risinājumi, kas izstrādāti, balstoties uz gūtajiem rezultātiem.

| 1.11 | Tā kā Eiropas tirgū galvenokārt darbojas mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), EESK iesaka šo uzņēmumu intereses aizsargāt, pieņemot risinājumu, kas izmaksu un izmantoto tehnoloģiju ziņā ir pieejams un ērts visiem lietotājiem, tādējādi novēršot šķēršļus MVU dalībai tirgū. Tikai tādā gadījumā varēs panākt vēlamo “ķēdes reakciju”, un šī iniciatīva kļūs par svarīgu faktoru, kas palīdzēs ievērojami ietaupīt finanšu resursus un cilvēkresursus, apkarot krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un saīsināt maksājuma termiņus. |
| --- | --- |

1.11

Tā kā Eiropas tirgū galvenokārt darbojas mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), EESK iesaka šo uzņēmumu intereses aizsargāt, pieņemot risinājumu, kas izmaksu un izmantoto tehnoloģiju ziņā ir pieejams un ērts visiem lietotājiem, tādējādi novēršot šķēršļus MVU dalībai tirgū. Tikai tādā gadījumā varēs panākt vēlamo “ķēdes reakciju”, un šī iniciatīva kļūs par svarīgu faktoru, kas palīdzēs ievērojami ietaupīt finanšu resursus un cilvēkresursus, apkarot krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un saīsināt maksājuma termiņus.

| 1.12 | Turklāt, kā jau Komiteja minējusi (6), tā arī iesaka ņemt vērā patērētāju vajadzības un intereses, jo, visticamāk, elektroniskā iepirkuma procedūras reālās priekšrocības varēs izmantot tikai tie, kuri pārzina informācijas tehnoloģijas. Tāpēc jānodrošina plaši mācību pasākumi informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) jomā. |
| --- | --- |

1.12

Turklāt, kā jau Komiteja minējusi (6), tā arī iesaka ņemt vērā patērētāju vajadzības un intereses, jo, visticamāk, elektroniskā iepirkuma procedūras reālās priekšrocības varēs izmantot tikai tie, kuri pārzina informācijas tehnoloģijas. Tāpēc jānodrošina plaši mācību pasākumi informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) jomā.

| 1.13 | Turklāt saistībā ar patērētājiem Komiteja atkārtoti pauž bažas par to, vai tiks aizsargātas cilvēku ar invaliditāti intereses. Ir jānodrošina, ka dokumenta izstrādē tiek ņemti vērā vispārējas piekļuves apsvērumi un cilvēku ar invaliditāti īpašās vajadzības saskaņā ar noteikumiem par nediskrimināciju invaliditātes dēļ, kas ir ietverti Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām, ko ratificējusi Eiropas Savienība. |
| --- | --- |

1.13

Turklāt saistībā ar patērētājiem Komiteja atkārtoti pauž bažas par to, vai tiks aizsargātas cilvēku ar invaliditāti intereses. Ir jānodrošina, ka dokumenta izstrādē tiek ņemti vērā vispārējas piekļuves apsvērumi un cilvēku ar invaliditāti īpašās vajadzības saskaņā ar noteikumiem par nediskrimināciju invaliditātes dēļ, kas ir ietverti Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām, ko ratificējusi Eiropas Savienība.

2.   Priekšlikuma pamatojums

| 2.1 | Ierosinātās direktīvas mērķis ir novērst tiesiskā regulējuma trūkumu, lai panāktu “bezpapīra” publisko pārvaldi. Tā ir viena no stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvas “Digitālā programma” prioritātēm. |
| --- | --- |

2.1

Ierosinātās direktīvas mērķis ir novērst tiesiskā regulējuma trūkumu, lai panāktu “bezpapīra” publisko pārvaldi. Tā ir viena no stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvas “Digitālā programma” prioritātēm.

| 2.2 | Komisija uzskata, ka direktīva ir atbilstošs un samērīgs instruments izvirzītā mērķa sasniegšanai, jo tā nosaka dalībvalstīm pienākumu sasniegt noteiktu mērķi, vienlaikus ļaujot tām izvēlēties, kā to darīt. |
| --- | --- |

2.2

Komisija uzskata, ka direktīva ir atbilstošs un samērīgs instruments izvirzītā mērķa sasniegšanai, jo tā nosaka dalībvalstīm pienākumu sasniegt noteiktu mērķi, vienlaikus ļaujot tām izvēlēties, kā to darīt.

| 2.3 | Publiskās pārvaldes modernizācija bija viena no piecām prioritātēm, kas izvirzītas Komisijas 2012. un 2013. gadā gada izaugsmes pētījumā. Publiskā iepirkuma sistēmas reforma, publiskās pārvaldes digitalizācija, administratīvo izmaksu samazināšana un lielāka pārredzamība ir izaugsmi sekmējoši faktori, kas palīdz modernizēt publisko pārvaldi un uzlabot tās efektivitāti; turklāt ieguvums ekonomikas un vides jomā varētu būt EUR 2,3 miljardi. |
| --- | --- |

2.3

Publiskās pārvaldes modernizācija bija viena no piecām prioritātēm, kas izvirzītas Komisijas 2012. un 2013. gadā gada izaugsmes pētījumā. Publiskā iepirkuma sistēmas reforma, publiskās pārvaldes digitalizācija, administratīvo izmaksu samazināšana un lielāka pārredzamība ir izaugsmi sekmējoši faktori, kas palīdz modernizēt publisko pārvaldi un uzlabot tās efektivitāti; turklāt ieguvums ekonomikas un vides jomā varētu būt EUR 2,3 miljardi.

| 2.4 | Pašlaik ir pieejamas dažādas e-rēķinu metodes un publiskā e-iepirkuma platformas, tomēr lielākajā daļā dalībvalstu tās netiek plaši izmantotas; elektroniskie rēķini tiek izmantoti tikai 4–15 % gadījumu. Tas nozīmē, ka iekšējais elektroniskais tirgus nedarbojas. |
| --- | --- |

2.4

Pašlaik ir pieejamas dažādas e-rēķinu metodes un publiskā e-iepirkuma platformas, tomēr lielākajā daļā dalībvalstu tās netiek plaši izmantotas; elektroniskie rēķini tiek izmantoti tikai 4–15 % gadījumu. Tas nozīmē, ka iekšējais elektroniskais tirgus nedarbojas.

| 2.5 | Turklāt tiek izmantoti atšķirīgi e-rēķinu formāti un publiskā iepirkuma platformas, kas bieži vien nav sadarbspējīgas, un tāpēc uzņēmējiem ir jāņem vērā rēķinu sagatavošanas prasības dažādās dalībvalstīs, kurās tie vēlas piedalīties publiskā iepirkuma procedūrās, bet tas rada augstas pielāgošanās izmaksas. Tas ir šķērslis tirgus brīvībai, jo attur dažus uzņēmējus piedalīties publiskā iepirkuma procedūrās. |
| --- | --- |

2.5

Turklāt tiek izmantoti atšķirīgi e-rēķinu formāti un publiskā iepirkuma platformas, kas bieži vien nav sadarbspējīgas, un tāpēc uzņēmējiem ir jāņem vērā rēķinu sagatavošanas prasības dažādās dalībvalstīs, kurās tie vēlas piedalīties publiskā iepirkuma procedūrās, bet tas rada augstas pielāgošanās izmaksas. Tas ir šķērslis tirgus brīvībai, jo attur dažus uzņēmējus piedalīties publiskā iepirkuma procedūrās.

| 2.6 | Lai novērstu pašreizējos konkurences traucējumus, ir svarīgi izstrādāt Eiropas standartu elektronisko rēķinu jomā un nodrošināt rēķinu sagatavošanas sistēmu savstarpējo izmantojamību, kā arī standartizēt tiešsaistes publiskā e-iepirkuma procedūras. |
| --- | --- |

2.6

Lai novērstu pašreizējos konkurences traucējumus, ir svarīgi izstrādāt Eiropas standartu elektronisko rēķinu jomā un nodrošināt rēķinu sagatavošanas sistēmu savstarpējo izmantojamību, kā arī standartizēt tiešsaistes publiskā e-iepirkuma procedūras.

| 2.7 | 2010. gada novērtējuma ziņojumā par 2004. gada Rīcības plānu elektroniskā publiskā iepirkuma jomā (7), kas pievienots zaļajai grāmatai par e-iepirkumu izmantojuma paplašināšanu ES (8), Komisijai ieteikts veikt pasākumus, lai mazinātu risku saistībā ar decentralizētu un sadrumstalotu pieeju, un uzsvērti daži svarīgi aspekti:






  — | nodrošināt labvēlīgu tiesisko vidi: var būt nepieciešamas papildu izmaiņas tiesību aktos, lai precizētu un noteiktu pienākumus, kas saistīti ar platformu izveidi un izmantošanu, piemēram, izmaiņas tiesību aktos elektroniskā paraksta, e-rēķinu un PVN jomā; |
| --- | --- | --- |

2.7

2010. gada novērtējuma ziņojumā par 2004. gada Rīcības plānu elektroniskā publiskā iepirkuma jomā (7), kas pievienots zaļajai grāmatai par e-iepirkumu izmantojuma paplašināšanu ES (8), Komisijai ieteikts veikt pasākumus, lai mazinātu risku saistībā ar decentralizētu un sadrumstalotu pieeju, un uzsvērti daži svarīgi aspekti:

—

nodrošināt labvēlīgu tiesisko vidi: var būt nepieciešamas papildu izmaiņas tiesību aktos, lai precizētu un noteiktu pienākumus, kas saistīti ar platformu izveidi un izmantošanu, piemēram, izmaiņas tiesību aktos elektroniskā paraksta, e-rēķinu un PVN jomā;

| — | vajadzības gadījumā izmantot pragmatiskāku pieeju tehniskos jautājumos: nodrošināt līdzsvaru starp darbības izmaksām, platformu sarežģītības pakāpi un piedāvāto drošības līmeni. Ir apzināti zināmi ierobežojumi saistībā ar pilnīgu e-iepirkumu, piemēram, grūtības izmantot automatizētos vērtēšanas veidus apjomīgos iepirkumos un visā ES atzītas “laika zīmoga” sistēmas trūkums; |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā izmantot pragmatiskāku pieeju tehniskos jautājumos: nodrošināt līdzsvaru starp darbības izmaksām, platformu sarežģītības pakāpi un piedāvāto drošības līmeni. Ir apzināti zināmi ierobežojumi saistībā ar pilnīgu e-iepirkumu, piemēram, grūtības izmantot automatizētos vērtēšanas veidus apjomīgos iepirkumos un visā ES atzītas “laika zīmoga” sistēmas trūkums;

| — | aktīvāk atbalstīt administratīvo vienkāršošanu un organizatoriskas pārmaiņas: palīdzēt dalībvalstīm novērst tirgus dalībnieku un līgumslēdzēju iestāžu kūtrumu. Šajā saistībā jāveic pasākumi, lai valstu un Eiropas līmenī ieviestu efektīvākas uzraudzības sistēmas; |
| --- | --- |

—

aktīvāk atbalstīt administratīvo vienkāršošanu un organizatoriskas pārmaiņas: palīdzēt dalībvalstīm novērst tirgus dalībnieku un līgumslēdzēju iestāžu kūtrumu. Šajā saistībā jāveic pasākumi, lai valstu un Eiropas līmenī ieviestu efektīvākas uzraudzības sistēmas;

| — | publiskā e-iepirkuma procedūras nav standartizētas: dalībvalstis pašlaik šādas procedūras izstrādā atsevišķi, un uzņēmēji strādā — un arī tuvākajā laikā strādās — ar dažādām platformām, kurās izmanto dažādus tehniskos parametrus, ierobežojot piekļuvi un būtiski apgrūtinot attiecīgo pienākumu veikšanu. Nav paredzēts un nebūtu arī vēlams izveidot vienotu sistēmu, tomēr kopīgas pamatfunkcijas būtu svarīgs faktors, kas veicinātu sistēmu savstarpēju izmantojamību un vispārēju piekļuvi; |
| --- | --- |

—

publiskā e-iepirkuma procedūras nav standartizētas: dalībvalstis pašlaik šādas procedūras izstrādā atsevišķi, un uzņēmēji strādā — un arī tuvākajā laikā strādās — ar dažādām platformām, kurās izmanto dažādus tehniskos parametrus, ierobežojot piekļuvi un būtiski apgrūtinot attiecīgo pienākumu veikšanu. Nav paredzēts un nebūtu arī vēlams izveidot vienotu sistēmu, tomēr kopīgas pamatfunkcijas būtu svarīgs faktors, kas veicinātu sistēmu savstarpēju izmantojamību un vispārēju piekļuvi;

| — | nodrošināt labāku piekļuvi un plašāku iekļaušanu: var būt nepieciešami papildu pasākumi, lai nodrošinātu publiskā e-iepirkuma pieejamību visām ieinteresētajām pusēm, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). |
| --- | --- |

—

nodrošināt labāku piekļuvi un plašāku iekļaušanu: var būt nepieciešami papildu pasākumi, lai nodrošinātu publiskā e-iepirkuma pieejamību visām ieinteresētajām pusēm, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU).

3.   Priekšlikuma saturs

| 3.1 | Direktīvas mērķis ir izveidot Eiropas standartu elektroniskā pamatrēķina (9) semantiskajam datu modelim (10), kas būtu tehnoloģiski neitrāls un garantētu personas datu aizsardzību saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK. |
| --- | --- |

3.1

Direktīvas mērķis ir izveidot Eiropas standartu elektroniskā pamatrēķina (9) semantiskajam datu modelim (10), kas būtu tehnoloģiski neitrāls un garantētu personas datu aizsardzību saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK.

| 3.2 | Modeli izstrādā attiecīgā Eiropas standartizācijas iestāde — Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN). |
| --- | --- |

3.2

Modeli izstrādā attiecīgā Eiropas standartizācijas iestāde — Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN).

| 3.3 | Direktīvā nav noteikts termiņš, kad Komisija iesniedz lūgumu standartizācijas iestādei, ne arī kad minētā iestāde iesniedz priekšlikumus. Taču būtu svarīgi un vēlams noteikt termiņus. |
| --- | --- |

3.3

Direktīvā nav noteikts termiņš, kad Komisija iesniedz lūgumu standartizācijas iestādei, ne arī kad minētā iestāde iesniedz priekšlikumus. Taču būtu svarīgi un vēlams noteikt termiņus.

| 3.4 | Dalībvalstis aicinātas nodrošināt, ka līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji pieņem elektroniskos rēķinus, ja tie atbilst noteiktajam Eiropas standartam. |
| --- | --- |

3.4

Dalībvalstis aicinātas nodrošināt, ka līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji pieņem elektroniskos rēķinus, ja tie atbilst noteiktajam Eiropas standartam.

| 3.5 | Dalībvalstīm direktīva jātransponē 48 mēnešu laikā, pieņemot visus nepieciešamos valsts tiesību aktus vai regulējumu šajā jomā. |
| --- | --- |

3.5

Dalībvalstīm direktīva jātransponē 48 mēnešu laikā, pieņemot visus nepieciešamos valsts tiesību aktus vai regulējumu šajā jomā.

| 3.6 | Vēlākais līdz 2023. gada 30. jūnijam jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par direktīvas ietekmi uz iekšējo tirgu un par elektronisko rēķinu ieviešanu publiskā iepirkuma procedūrās. EESK uzskata, ka šis ietekmes novērtējums ir ļoti svarīgs un ka ir jāizstrādā uzraudzības instrumenti, ar kuriem varētu izvērtēt direktīvas pieņemšanas ietekmi uz izmaksām, kas saistītas ar tās īstenošanu, kā arī radītajiem ietaupījumiem. |
| --- | --- |

3.6

Vēlākais līdz 2023. gada 30. jūnijam jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par direktīvas ietekmi uz iekšējo tirgu un par elektronisko rēķinu ieviešanu publiskā iepirkuma procedūrās. EESK uzskata, ka šis ietekmes novērtējums ir ļoti svarīgs un ka ir jāizstrādā uzraudzības instrumenti, ar kuriem varētu izvērtēt direktīvas pieņemšanas ietekmi uz izmaksām, kas saistītas ar tās īstenošanu, kā arī radītajiem ietaupījumiem.

4.   Piezīmes

| 4.1 | Dažas dalībvalstis jau ir ieviesušas elektronisko rēķinu sagatavošanas sistēmu vai to ieviesīs, un tas nozīmē, ka rēķini obligāti būs jāsagatavo, izmantojot datorizētas rēķinu sagatavošanas sistēmas. Piemēram, Portugālē, ir noteikts, ka visiem uzņēmējiem rēķini ir obligāti jāsagatavo, izmantojot valsts nodokļu iestādes atbilstoši sertificētas datorizētu rēķinu sagatavošanas sistēmas; izņēmums ir tie uzņēmēji, kuru gada apgrozījums ir mazāks par EUR 150 000 vai kuri sagatavo mazāk nekā 1 000 rēķinu gadā.
  Publiskais e-iepirkums Portugālē ir obligāts kopš 2009. gada. Zviedrijā, Dānijā un Somijā arī ir noteikta prasība dažās publiskā iepirkuma procedūrās izmantot elektroniskos rēķinus. Austrijā un Itālijā pašlaik tiek ieviesti elektroniskie rēķini, turklāt Itālijā no 2014. gada tie būs obligāti. |
| --- | --- |

4.1

Dažas dalībvalstis jau ir ieviesušas elektronisko rēķinu sagatavošanas sistēmu vai to ieviesīs, un tas nozīmē, ka rēķini obligāti būs jāsagatavo, izmantojot datorizētas rēķinu sagatavošanas sistēmas. Piemēram, Portugālē, ir noteikts, ka visiem uzņēmējiem rēķini ir obligāti jāsagatavo, izmantojot valsts nodokļu iestādes atbilstoši sertificētas datorizētu rēķinu sagatavošanas sistēmas; izņēmums ir tie uzņēmēji, kuru gada apgrozījums ir mazāks par EUR 150 000 vai kuri sagatavo mazāk nekā 1 000 rēķinu gadā.

Publiskais e-iepirkums Portugālē ir obligāts kopš 2009. gada. Zviedrijā, Dānijā un Somijā arī ir noteikta prasība dažās publiskā iepirkuma procedūrās izmantot elektroniskos rēķinus. Austrijā un Itālijā pašlaik tiek ieviesti elektroniskie rēķini, turklāt Itālijā no 2014. gada tie būs obligāti.

| 4.2 | Portugāles Publiskā iepirkuma asociācijas veiktajā pētījumā, ko pasūtīja INCI (Instituto da Construção e do Imobiliário - Celtniecības un nekustamā īpašuma institūts) un kas publicēts 2011. gada janvārī, ir sniegti vairāki ieteikumi, kā uzlabot publiskā elektroniskā iepirkuma procedūras, un šī analīze ir jāņem vērā, veidojot Eiropas publiskā iepirkuma un elektronisko rēķinu modeļus. Pētījumā ir uzsvērts, cik svarīgi ir standartizēt platformu darbības principus un uzlabot platformu un citu pakalpojumu savstarpēju izmantojamību, vienlaikus vienkāršojot mehānismus un prasības elektronisko parakstu jomā. |
| --- | --- |

4.2

Portugāles Publiskā iepirkuma asociācijas veiktajā pētījumā, ko pasūtīja INCI (Instituto da Construção e do Imobiliário - Celtniecības un nekustamā īpašuma institūts) un kas publicēts 2011. gada janvārī, ir sniegti vairāki ieteikumi, kā uzlabot publiskā elektroniskā iepirkuma procedūras, un šī analīze ir jāņem vērā, veidojot Eiropas publiskā iepirkuma un elektronisko rēķinu modeļus. Pētījumā ir uzsvērts, cik svarīgi ir standartizēt platformu darbības principus un uzlabot platformu un citu pakalpojumu savstarpēju izmantojamību, vienlaikus vienkāršojot mehānismus un prasības elektronisko parakstu jomā.

| 4.3 | Iespējamās priekšrocības līgumslēdzējai pusei saistībā ar elektronisko rēķinu ieviešanu publiskā iepirkuma procedūrās ir šādas:






  — | dokumentu pārvēršana elektroniskā formātā samazina ietekmi uz vidi (gan saistībā ar papīra patēriņu, gan pasta sūtījumu vides pēdas nospiedumu), alternatīvās izmaksas un darbības izmaksas; |
| --- | --- | --- |

4.3

Iespējamās priekšrocības līgumslēdzējai pusei saistībā ar elektronisko rēķinu ieviešanu publiskā iepirkuma procedūrās ir šādas:

—

dokumentu pārvēršana elektroniskā formātā samazina ietekmi uz vidi (gan saistībā ar papīra patēriņu, gan pasta sūtījumu vides pēdas nospiedumu), alternatīvās izmaksas un darbības izmaksas;

| — | vieglāka piekļuve iepirkuma procedūrām valsts un pārrobežu līmenī, izmantojot elektroniskās platformas, kas mazina grūtības saistībā ar attālumu līdz vietai, kur tiek veikta iepirkuma procedūra vai nu valsts, vai pārrobežu līmenī; šajā saistībā standartizācija ES līmenī varētu uzlabot piekļuvi iepirkuma procedūrām un likvidēt šķēršļus, kas saistīti ar dalību iepirkuma procedūrās, mazinot grūtības, kas saistītas ar attālumu; |
| --- | --- |

—

vieglāka piekļuve iepirkuma procedūrām valsts un pārrobežu līmenī, izmantojot elektroniskās platformas, kas mazina grūtības saistībā ar attālumu līdz vietai, kur tiek veikta iepirkuma procedūra vai nu valsts, vai pārrobežu līmenī; šajā saistībā standartizācija ES līmenī varētu uzlabot piekļuvi iepirkuma procedūrām un likvidēt šķēršļus, kas saistīti ar dalību iepirkuma procedūrās, mazinot grūtības, kas saistītas ar attālumu;

| — | mazākas dalības izmaksas, ļaujot tirgū ienākt vairāk uzņēmumiem, jo īpaši MVU. |
| --- | --- |

—

mazākas dalības izmaksas, ļaujot tirgū ienākt vairāk uzņēmumiem, jo īpaši MVU.

| 4.4 | Iespējamās priekšrocības līgumslēdzējai pusei saistībā ar elektronisko rēķinu ieviešanu publiskā iepirkuma procedūrā:






  — | mazāka birokrātija, mazākas papildu izmaksas un ietekme uz vidi; |
| --- | --- | --- |

4.4

Iespējamās priekšrocības līgumslēdzējai pusei saistībā ar elektronisko rēķinu ieviešanu publiskā iepirkuma procedūrā:

—

mazāka birokrātija, mazākas papildu izmaksas un ietekme uz vidi;

| — | ātrāka izpilde un rēķinu apstrāde un ātrākas maksājumu procedūras; |
| --- | --- |

—

ātrāka izpilde un rēķinu apstrāde un ātrākas maksājumu procedūras;

| — | pārredzamākas un precīzākas publiskā iepirkuma procedūras; |
| --- | --- |

—

pārredzamākas un precīzākas publiskā iepirkuma procedūras;

| — | vieglāka procedūru revīzija; |
| --- | --- |

—

vieglāka procedūru revīzija;

| — | efektīvāka publiskā pārvalde, uzlabojot situāciju arī citās jomās, kurās minētās procedūras būs elektroniskas; |
| --- | --- |

—

efektīvāka publiskā pārvalde, uzlabojot situāciju arī citās jomās, kurās minētās procedūras būs elektroniskas;

| — | labāka finanšu resursu izmantošana, kas ir ļoti svarīgi pašreizējā krīzes situācijā Eiropā. |
| --- | --- |

—

labāka finanšu resursu izmantošana, kas ir ļoti svarīgi pašreizējā krīzes situācijā Eiropā.

| 4.5 | Iespējamie trūkumi ir šādi:






  — | dalībvalstis un uzņēmēji dažādās esošajās sistēmās jau ir ieguldījuši daudz līdzekļu; liela daļa programmatūru un pat aparatūras, iespējams, būs jāpielāgo, un tas varētu radīt būtiskas izmaksas; šajā saistībā vienīgais standartizācijas trūkums ir tas, ka to veic pārāk vēlu, tādējādi pieļaujot to, ka situācija dalībvalstīs ir atšķirīga; |
| --- | --- | --- |

4.5

Iespējamie trūkumi ir šādi:

—

dalībvalstis un uzņēmēji dažādās esošajās sistēmās jau ir ieguldījuši daudz līdzekļu; liela daļa programmatūru un pat aparatūras, iespējams, būs jāpielāgo, un tas varētu radīt būtiskas izmaksas; šajā saistībā vienīgais standartizācijas trūkums ir tas, ka to veic pārāk vēlu, tādējādi pieļaujot to, ka situācija dalībvalstīs ir atšķirīga;

| — | nosūtīto datu drošība, jo, neraugoties uz arvien lielāku platformu drošību, šķiet, ka joprojām pastāv informācijas noplūdes risks; |
| --- | --- |

—

nosūtīto datu drošība, jo, neraugoties uz arvien lielāku platformu drošību, šķiet, ka joprojām pastāv informācijas noplūdes risks;

| — | dažos gadījumos atkarība no trešās puses sniegtiem pakalpojumiem — telekomunikāciju operatoriem un elektronisko platformu nodrošinātājiem; |
| --- | --- |

—

dažos gadījumos atkarība no trešās puses sniegtiem pakalpojumiem — telekomunikāciju operatoriem un elektronisko platformu nodrošinātājiem;

| — | vēl viens iespējamais trūkums saistībā ar elektroniskajiem rēķiniem ir tas, ka to plaša izmantošana varētu apgrūtināt piekļuvi cilvēkiem ar invaliditāti, izņemot gadījumus, kad to īpašās vajadzības ir nodrošinātas, garantējot vispārēju piekļuvi, iespēju vienlīdzību un nediskrimināciju invaliditātes dēļ. |
| --- | --- |

—

vēl viens iespējamais trūkums saistībā ar elektroniskajiem rēķiniem ir tas, ka to plaša izmantošana varētu apgrūtināt piekļuvi cilvēkiem ar invaliditāti, izņemot gadījumus, kad to īpašās vajadzības ir nodrošinātas, garantējot vispārēju piekļuvi, iespēju vienlīdzību un nediskrimināciju invaliditātes dēļ.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2010) 712 final.

1

(2)  OV C 318, 29.10.2011., 105. lpp.

2

(3)  OV C 318, 29.10.2011., 105. lpp.

3

(4)  “Elektronisks publiskais iepirkums”. (Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 96. lpp.)

4

(5)  Dotāciju nolīgums Nr. 224974.

5

(6)  OV C 318, 29.10.2011., 105. lpp.

6

(7)  SEC(2010) 1214 final.

7

(8)  COM(2010) 571 final.

8

(9)  “Elektroniskais pamatrēķins” ir informācijas apakškopums elektroniskajā rēķinā, kas ir svarīgs, lai panāktu sadarbspēju pārrobežu mērogā, tostarp vajadzīgā informācija nolūkā nodrošināt atbilstību tiesību aktiem.

9

(10)  “Semantiskais datu modelis” ir strukturēts un loģiski savstarpēji saistīts noteikumu un nozīmju kopums, kas precizē saturu, ar ko apmainās elektroniskajos rēķinos.

10

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/83 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/83

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par atsevišķiem noteikumiem, kuri valstu tiesībās reglamentē zaudējumu atlīdzināšanas prasības par dalībvalstu un Eiropas Savienības konkurences tiesību pārkāpumiem”

COM(2013) 404 final – 2013/0185 (COD)

un “Komisijas paziņojums par kaitējuma apmēra noteikšanu zaudējumu atlīdzināšanas prasībās saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. panta pārkāpumiem”C(2013) 3440

2014/C 67/16

Ziņotāja:
  Reine-Claude MADER

Eiropas Parlaments 2013. gada 1. jūlijā un Padome 2013. gada 8. jūlijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par atsevišķiem noteikumiem, kuri valstu tiesībās reglamentē zaudējumu atlīdzināšanas prasības par dalībvalstu un Eiropas Savienības konkurences tiesību pārkāpumiem”

COM(2013) 404 final – 2013/0185 (COD).

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2013. gada 8. maijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums par kaitējuma apmēra noteikšanu zaudējumu atlīdzināšanas prasībās saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. panta pārkāpumiem”

C(2013) 3440.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 2. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (2013. gada 16. oktobra sēdē), ar 133 balsīm par, 1 balsi pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

1.1   Vispārīgi secinājumi

| 1.1.1 | Tādu noteikumu trūkuma, kas valstu tiesībās reglamentē zaudējumu atlīdzināšanas prasības, vai gluži pretēji – valstu tiesību lielo atšķirību dēļ cietušie un arī konkurences tiesību pārkāpēji ir nevienlīdzīgā situācijā. |
| --- | --- |

1.1.1

Tādu noteikumu trūkuma, kas valstu tiesībās reglamentē zaudējumu atlīdzināšanas prasības, vai gluži pretēji – valstu tiesību lielo atšķirību dēļ cietušie un arī konkurences tiesību pārkāpēji ir nevienlīdzīgā situācijā.

| 1.1.2 | Turklāt tas var radīt konkurences priekšrocības uzņēmumiem, kuri pārkāpuši Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 101. vai 102. pantu, bet kuru galvenā mītne vai darbības vieta nav kādā no “izdevīgajām” dalībvalstīm. |
| --- | --- |

1.1.2

Turklāt tas var radīt konkurences priekšrocības uzņēmumiem, kuri pārkāpuši Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 101. vai 102. pantu, bet kuru galvenā mītne vai darbības vieta nav kādā no “izdevīgajām” dalībvalstīm.

| 1.1.3 | Šie atšķirīgie atbildības režīmi negatīvi ietekmē konkurenci un kaitē iekšējā tirgus efektīvai darbībai. |
| --- | --- |

1.1.3

Šie atšķirīgie atbildības režīmi negatīvi ietekmē konkurenci un kaitē iekšējā tirgus efektīvai darbībai.

| 1.1.4 | Tāpēc Komiteja ir gandarīta par to, ka Komisija ierosina sekmēt tiesu pieejamību un kaitējuma atlīdzināšanu cietušajiem. |
| --- | --- |

1.1.4

Tāpēc Komiteja ir gandarīta par to, ka Komisija ierosina sekmēt tiesu pieejamību un kaitējuma atlīdzināšanu cietušajiem.

| 1.1.5 | EESK tomēr uzskata, ka dokumentā pārlieku aizsargātas to uzņēmumu intereses, kuri iesaistīti iecietības programmās, un mazāk — cietušo intereses. Daži priekšlikuma noteikumi apgrūtina to darbību, jo tie ir balstīti uz ideju, ka uzņēmumiem, kas vēlas sadarboties iecietības programmas ietvaros, jābūt spēcīgi aizsargātiem pret zaudējumu atlīdzināšanas prasībām. |
| --- | --- |

1.1.5

EESK tomēr uzskata, ka dokumentā pārlieku aizsargātas to uzņēmumu intereses, kuri iesaistīti iecietības programmās, un mazāk — cietušo intereses. Daži priekšlikuma noteikumi apgrūtina to darbību, jo tie ir balstīti uz ideju, ka uzņēmumiem, kas vēlas sadarboties iecietības programmas ietvaros, jābūt spēcīgi aizsargātiem pret zaudējumu atlīdzināšanas prasībām.

| 1.1.6 | Visbeidzot, priekšlikums direktīvai jātuvina “Ieteikumam par kopējiem principiem attiecībā uz dalībvalstu aizlieguma un atlīdzināšanas kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismiem saistībā ar Savienības tiesību aktos paredzēto tiesību pārkāpumiem” (1), jo abos dokumentos noteikts, ka visu dalībvalstu rīcībā jābūt kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismiem, tostarp zaudējumu atlīdzināšanas prasību jomā. |
| --- | --- |

1.1.6

Visbeidzot, priekšlikums direktīvai jātuvina “Ieteikumam par kopējiem principiem attiecībā uz dalībvalstu aizlieguma un atlīdzināšanas kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismiem saistībā ar Savienības tiesību aktos paredzēto tiesību pārkāpumiem” (1), jo abos dokumentos noteikts, ka visu dalībvalstu rīcībā jābūt kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismiem, tostarp zaudējumu atlīdzināšanas prasību jomā.

1.2   Ieteikumi par direktīvas priekšlikumu

| 1.2.1 | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu direktīvai par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām saistībā ar konkurences tiesību pārkāpumiem. |
| --- | --- |

1.2.1

EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu direktīvai par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām saistībā ar konkurences tiesību pārkāpumiem.

| 1.2.2 | Komiteja uzskata, ka pierādījumu pieejamība ir svarīgs faktors, lai īstenotu tiesību aizsardzību, un atbalsta Komisijas ierosinātos noteikumus ar mērķi nodrošināt samērīgu piekļuvi konkrētai informācijai, kas vajadzīga prasību īstenošanai, tiesu iestāžu uzraudzībā. |
| --- | --- |

1.2.2

Komiteja uzskata, ka pierādījumu pieejamība ir svarīgs faktors, lai īstenotu tiesību aizsardzību, un atbalsta Komisijas ierosinātos noteikumus ar mērķi nodrošināt samērīgu piekļuvi konkrētai informācijai, kas vajadzīga prasību īstenošanai, tiesu iestāžu uzraudzībā.

| 1.2.3 | Tāpat kā Komisija Komiteja atbalsta iecietības programmas, kas ļauj atklāt daudzus pārkāpumus, un uzskata, ka nevajag atturēt uzņēmumus no sadarbības, taču vienlaikus uzskata, ka šo programmu ietvaros uzņēmumi nebūtu jāaizsargā vairāk nekā tas patiešām nepieciešams. Ar minētajām programmām uzņēmumus nedrīkst atbrīvot no zaudējumu atlīdzināšanas cietušajiem. |
| --- | --- |

1.2.3

Tāpat kā Komisija Komiteja atbalsta iecietības programmas, kas ļauj atklāt daudzus pārkāpumus, un uzskata, ka nevajag atturēt uzņēmumus no sadarbības, taču vienlaikus uzskata, ka šo programmu ietvaros uzņēmumi nebūtu jāaizsargā vairāk nekā tas patiešām nepieciešams. Ar minētajām programmām uzņēmumus nedrīkst atbrīvot no zaudējumu atlīdzināšanas cietušajiem.

| 1.2.4 | EESK atbalsta noteikumu, kas paredz, ka tiesa, kurā iesniegta zaudējumu atlīdzināšanas prasība, nav tiesīga apstrīdēt kādas valsts konkurences iestādes vai tiesiskās aizsardzības iestādes lēmumu, kas ir kļuvis galīgs. |
| --- | --- |

1.2.4

EESK atbalsta noteikumu, kas paredz, ka tiesa, kurā iesniegta zaudējumu atlīdzināšanas prasība, nav tiesīga apstrīdēt kādas valsts konkurences iestādes vai tiesiskās aizsardzības iestādes lēmumu, kas ir kļuvis galīgs.

| 1.2.5 | Komiteja atbalsta arī Komisijas priekšlikumus par noilguma termiņa sākumu, kuros ņemti vērā Komitejas atzinumā par balto grāmatu formulētie ieteikumi, un atzinīgi vērtē noteikumus par termiņa apturēšanu gadījumos, ja kādā valsts konkurences iestādē iesniegta prasība. |
| --- | --- |

1.2.5

Komiteja atbalsta arī Komisijas priekšlikumus par noilguma termiņa sākumu, kuros ņemti vērā Komitejas atzinumā par balto grāmatu formulētie ieteikumi, un atzinīgi vērtē noteikumus par termiņa apturēšanu gadījumos, ja kādā valsts konkurences iestādē iesniegta prasība.

| 1.2.6 | EESK ir ņēmusi vērā solidāras atbildības principu un noteikumus, kas paredzēti iecietības programmas īstenošanas gadījumā. Komiteja vēlas noskaidrot, kā šie noteikumi tiks īstenoti praksē, ņemot vērā, ka ir grūti noteikt katra konkrēta uzņēmuma atbildības līmeni. |
| --- | --- |

1.2.6

EESK ir ņēmusi vērā solidāras atbildības principu un noteikumus, kas paredzēti iecietības programmas īstenošanas gadījumā. Komiteja vēlas noskaidrot, kā šie noteikumi tiks īstenoti praksē, ņemot vērā, ka ir grūti noteikt katra konkrēta uzņēmuma atbildības līmeni.

| 1.2.7 | EESK uzskata, ka nedrīkst pieļaut situācijas, kas var izraisīt nepamatotu iedzīvošanos. Tāpēc atzinīgi vērtē noteikumus par pārmaksas attiecināšanu, kas nodrošinās kompensācijas izmaksu tieši tai personai, kam patiešām ir nodarīts kaitējumus, un būtiski uzlabos iespējas patērētājiem un mazajiem uzņēmumiem saņemt kompensāciju par nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

1.2.7

EESK uzskata, ka nedrīkst pieļaut situācijas, kas var izraisīt nepamatotu iedzīvošanos. Tāpēc atzinīgi vērtē noteikumus par pārmaksas attiecināšanu, kas nodrošinās kompensācijas izmaksu tieši tai personai, kam patiešām ir nodarīts kaitējumus, un būtiski uzlabos iespējas patērētājiem un mazajiem uzņēmumiem saņemt kompensāciju par nodarīto kaitējumu.

| 1.2.8 | EESK piekrīt Komisijas vērtējumam, ka noderīgi varētu būt arī ārpustiesas izlīgumi, ja vien tie ir kvalitatīvi, neatkarīgi un arī turpmāk paliek fakultatīvi. Komiteja uzskata arī, ka alternatīvas strīdu izšķiršanas mehānismi var būt pienācīgs risinājums cietušajiem vienīgi tad, ja ir pieejami efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, tostarp kolektīvās prasības. |
| --- | --- |

1.2.8

EESK piekrīt Komisijas vērtējumam, ka noderīgi varētu būt arī ārpustiesas izlīgumi, ja vien tie ir kvalitatīvi, neatkarīgi un arī turpmāk paliek fakultatīvi. Komiteja uzskata arī, ka alternatīvas strīdu izšķiršanas mehānismi var būt pienācīgs risinājums cietušajiem vienīgi tad, ja ir pieejami efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, tostarp kolektīvās prasības.

| 1.2.9 | Priekšlikums direktīvai un Ieteikums par kolektīvo tiesisko aizsardzību ir jātuvina, jo abos dokumentos noteikts, ka dalībvalstu rīcībā jābūt kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismiem, tostarp zaudējumu atlīdzināšanas prasību jomā.
  Šajā saistībā Komiteja pauž nožēlu, ka ir tikusi nošķirta kolektīvo prasību ieviešana konkurences jomā, lai gan šīs prasības būtu varējušas kļūt par efektīvu patērētājiem paredzētu instrumentu, un ir ietverta atsauce uz nesaistošu ieteikumu, kurā dalībvalstis tiek mudinātas izveidot kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismus. |
| --- | --- |

1.2.9

Priekšlikums direktīvai un Ieteikums par kolektīvo tiesisko aizsardzību ir jātuvina, jo abos dokumentos noteikts, ka dalībvalstu rīcībā jābūt kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismiem, tostarp zaudējumu atlīdzināšanas prasību jomā.

Šajā saistībā Komiteja pauž nožēlu, ka ir tikusi nošķirta kolektīvo prasību ieviešana konkurences jomā, lai gan šīs prasības būtu varējušas kļūt par efektīvu patērētājiem paredzētu instrumentu, un ir ietverta atsauce uz nesaistošu ieteikumu, kurā dalībvalstis tiek mudinātas izveidot kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismus.

1.3   Ieteikumi saistībā ar paziņojumu

| 1.3.1 | EESK atzinīgi vērtē paziņojumu par kaitējuma apmēra noteikšanu cietušajiem saistībā ar konkurences tiesību pārkāpumiem. |
| --- | --- |

1.3.1

EESK atzinīgi vērtē paziņojumu par kaitējuma apmēra noteikšanu cietušajiem saistībā ar konkurences tiesību pārkāpumiem.

| 1.3.2 | Komiteja uzskata, ka tiesības uz konkurences pārkāpumu radītā kaitējuma atlīdzināšanu pilnā apmērā ir viena no pamattiesībām un prasība par kaitējuma un zaudējumu atlīdzināšanu pienācīgi papildina prasības, ko iesniegušas publiskās un valsts konkurences iestādes. |
| --- | --- |

1.3.2

Komiteja uzskata, ka tiesības uz konkurences pārkāpumu radītā kaitējuma atlīdzināšanu pilnā apmērā ir viena no pamattiesībām un prasība par kaitējuma un zaudējumu atlīdzināšanu pienācīgi papildina prasības, ko iesniegušas publiskās un valsts konkurences iestādes.

| 1.3.3 | Komiteja arī piekrīt Komisijas veiktajai analīzei par grūtībām novērtēt kaitējumu. Komiteja uzskata, ka paziņojumam pievienotajās praktiskajās norādēs iekļautajām vadlīnijām jākļūst par noderīgu atbalstu tiesām un iesaistītajam pusēm, vienlaikus nodrošinot valsts tiesneša neatkarību attiecībā uz spēkā esošajiem valstu noteikumiem. |
| --- | --- |

1.3.3

Komiteja arī piekrīt Komisijas veiktajai analīzei par grūtībām novērtēt kaitējumu. Komiteja uzskata, ka paziņojumam pievienotajās praktiskajās norādēs iekļautajām vadlīnijām jākļūst par noderīgu atbalstu tiesām un iesaistītajam pusēm, vienlaikus nodrošinot valsts tiesneša neatkarību attiecībā uz spēkā esošajiem valstu noteikumiem.

2.   Komisijas priekšlikumi

2.1   Direktīvas priekšlikums

| 2.1.1 | Pēc plašas konsultāciju procedūras (2) Eiropas Komisija 2013. gada 11. jūnijā publiskoja dokumentu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par atsevišķiem noteikumiem, kuri valstu tiesībās reglamentē zaudējumu atlīdzināšanas prasības par dalībvalstu un Eiropas Savienības konkurences tiesību pārkāpumiem”. |
| --- | --- |

2.1.1

Pēc plašas konsultāciju procedūras (2) Eiropas Komisija 2013. gada 11. jūnijā publiskoja dokumentu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par atsevišķiem noteikumiem, kuri valstu tiesībās reglamentē zaudējumu atlīdzināšanas prasības par dalībvalstu un Eiropas Savienības konkurences tiesību pārkāpumiem”.

| 2.1.2 | Komisijas mērķis ir garantēt 101. un 102. panta un valstu konkurences tiesību īstenošanu praksē, nodrošinot, ka ikviena persona – patērētājs, uzņēmums vai publiska iestāde var pieprasīt atlīdzināt kaitējumu, kas radies saistībā ar jebkādu konkurences noteikumu pārkāpumu. |
| --- | --- |

2.1.2

Komisijas mērķis ir garantēt 101. un 102. panta un valstu konkurences tiesību īstenošanu praksē, nodrošinot, ka ikviena persona – patērētājs, uzņēmums vai publiska iestāde var pieprasīt atlīdzināt kaitējumu, kas radies saistībā ar jebkādu konkurences noteikumu pārkāpumu.

| 2.1.3 | Komisija norāda, ka konkurences noteikumu īstenošanā ir jāizmanto gan publiskā, gan privātā sektora iesniegtās prasības, kas ir savstarpēji papildinošas. |
| --- | --- |

2.1.3

Komisija norāda, ka konkurences noteikumu īstenošanā ir jāizmanto gan publiskā, gan privātā sektora iesniegtās prasības, kas ir savstarpēji papildinošas.

| 2.1.4 | Komisija uzsver, ka pašreiz vērojami daudzi šķēršļi un tiesiska nenoteiktība, ko rada dalībvalstu atšķirīgie noteikumi, kuri kavē tiesību faktisku īstenošanu un efektīvu tirgus darbību. |
| --- | --- |

2.1.4

Komisija uzsver, ka pašreiz vērojami daudzi šķēršļi un tiesiska nenoteiktība, ko rada dalībvalstu atšķirīgie noteikumi, kuri kavē tiesību faktisku īstenošanu un efektīvu tirgus darbību.

| 2.1.5 | Lai novērstu nevienlīdzību starp dalībvalstīm Līgumā noteikto tiesību tiesiskās aizsardzības jomā un to, ka dažās valstīs trūkst efektīvas sistēmas zaudējumu atlīdzināšanai cietušajiem saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. panta pārkāpumiem, Komisija ierosina noteikt kopējus standartus ar mērķi:






  — | uzlabot pierādījumu pieejamību saskaņā ar proporcionalitātes principu, ņemot vērā iecietības procedūru un darījumu īpašās iezīmes, jo uzskata to par svarīgu faktoru; |
| --- | --- | --- |

2.1.5

Lai novērstu nevienlīdzību starp dalībvalstīm Līgumā noteikto tiesību tiesiskās aizsardzības jomā un to, ka dažās valstīs trūkst efektīvas sistēmas zaudējumu atlīdzināšanai cietušajiem saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. panta pārkāpumiem, Komisija ierosina noteikt kopējus standartus ar mērķi:

—

uzlabot pierādījumu pieejamību saskaņā ar proporcionalitātes principu, ņemot vērā iecietības procedūru un darījumu īpašās iezīmes, jo uzskata to par svarīgu faktoru;

| — | noteikt, ka valsts konkurences iestāžu lēmumi, ar kuriem tiek konstatēts pārkāpums, automātiski tiek uzskatīti par pārkāpuma eksistences pierādījumu dalībvalstu tiesu iestādēs; |
| --- | --- |

—

noteikt, ka valsts konkurences iestāžu lēmumi, ar kuriem tiek konstatēts pārkāpums, automātiski tiek uzskatīti par pārkāpuma eksistences pierādījumu dalībvalstu tiesu iestādēs;

| — | sagatavot noteikumus par noilgumu, lai novērstu iespēju, ka termiņš varētu būt beidzies pirms cietušajiem ir bijusi iespēja izmantot savas tiesības; |
| --- | --- |

—

sagatavot noteikumus par noilgumu, lai novērstu iespēju, ka termiņš varētu būt beidzies pirms cietušajiem ir bijusi iespēja izmantot savas tiesības;

| — | noteikt uzņēmumu solidaritātes principu, saglabājot labvēlīgākus noteikumus iecietības procedūras izmantošanas gadījumos, lai uzturētu sadarbības pozitīvo ietekmi; |
| --- | --- |

—

noteikt uzņēmumu solidaritātes principu, saglabājot labvēlīgākus noteikumus iecietības procedūras izmantošanas gadījumos, lai uzturētu sadarbības pozitīvo ietekmi;

| — | paredzēt noteikumus par izmaksu attiecināšanu; |
| --- | --- |

—

paredzēt noteikumus par izmaksu attiecināšanu;

| — | noteikt vienkāršu kaitējuma prezumpciju karteļa gadījumā; |
| --- | --- |

—

noteikt vienkāršu kaitējuma prezumpciju karteļa gadījumā;

| — | veicināt, lai tiktu izmantoti strīdu izšķiršanas mehānismi vienošanās ceļā, paredzot noilguma termiņa apturēšanu šajā posmā. |
| --- | --- |

—

veicināt, lai tiktu izmantoti strīdu izšķiršanas mehānismi vienošanās ceļā, paredzot noilguma termiņa apturēšanu šajā posmā.

2.2   Komisijas paziņojums

| 2.2.1 | Konstatē, ka LESD 101. un 102. pants ir sabiedriskās kārtības normas, kuru mērķis ir nodrošināt, lai iekšējā tirgū konkurence netiktu kropļota, turklāt ar šiem pantiem tiek noteiktas tiesības un pienākumi uzņēmumiem vai patērētājiem, ko aizsargā Eiropas Savienības Pamattiesību harta. |
| --- | --- |

2.2.1

Konstatē, ka LESD 101. un 102. pants ir sabiedriskās kārtības normas, kuru mērķis ir nodrošināt, lai iekšējā tirgū konkurence netiktu kropļota, turklāt ar šiem pantiem tiek noteiktas tiesības un pienākumi uzņēmumiem vai patērētājiem, ko aizsargā Eiropas Savienības Pamattiesību harta.

| 2.2.2 | Paziņojumā uzmanība vērsta arī uz grūtībām, ko rada kaitējuma apmēra noteikšana cietušajiem saistībā ar konkurences tiesību pārkāpumiem un tas, ka šī atbildība ir noteikta valstu tiesu iestādēm, kaut arī tās var izmantot Komisijas dienestu sagatavotās praktiskās norādes. |
| --- | --- |

2.2.2

Paziņojumā uzmanība vērsta arī uz grūtībām, ko rada kaitējuma apmēra noteikšana cietušajiem saistībā ar konkurences tiesību pārkāpumiem un tas, ka šī atbildība ir noteikta valstu tiesu iestādēm, kaut arī tās var izmantot Komisijas dienestu sagatavotās praktiskās norādes.

| 2.2.3 | Papildinot direktīvas priekšlikumu Komisija paziņojumam ir pievienojusi praktiskas norādes kaitējuma apmēra noteikšanai zaudējumu atlīdzināšanas prasībās. |
| --- | --- |

2.2.3

Papildinot direktīvas priekšlikumu Komisija paziņojumam ir pievienojusi praktiskas norādes kaitējuma apmēra noteikšanai zaudējumu atlīdzināšanas prasībās.

| 2.2.4 | Šīm norādēm ir informatīvs raksturs, un valstu tiesnešiem vai prasībās iesaistītajām pusēm tās nav saistošas. Tā nolūks ir valstu tiesām vai pusēm nodrošināt informāciju par kaitējuma apmēra noteikšanā izmantojamām metodēm un paņēmieniem. |
| --- | --- |

2.2.4

Šīm norādēm ir informatīvs raksturs, un valstu tiesnešiem vai prasībās iesaistītajām pusēm tās nav saistošas. Tā nolūks ir valstu tiesām vai pusēm nodrošināt informāciju par kaitējuma apmēra noteikšanā izmantojamām metodēm un paņēmieniem.

3.   Vispārīgas piezīmes par direktīvas priekšlikumu

| 3.1 | Atzinumā, kura temats bija baltā grāmata par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām saistībā ar EK konkurences noteikumu pārkāpšanu, EESK uzsvēra nepieciešamību uzlabot tiesiskos apstākļus cietušajiem, lai viņi varētu īstenot tiesības uz zaudējumu atlīdzību, kas radušies EK konkurences noteikumu pārkāpšanas rezultātā. Tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē šo priekšlikumu, kas palīdzēs novērst konstatētos šķēršļus. |
| --- | --- |

3.1

Atzinumā, kura temats bija baltā grāmata par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām saistībā ar EK konkurences noteikumu pārkāpšanu, EESK uzsvēra nepieciešamību uzlabot tiesiskos apstākļus cietušajiem, lai viņi varētu īstenot tiesības uz zaudējumu atlīdzību, kas radušies EK konkurences noteikumu pārkāpšanas rezultātā. Tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē šo priekšlikumu, kas palīdzēs novērst konstatētos šķēršļus.

| 3.2 | Tā uzskata, ka prasībām par zaudējumu atlīdzināšanu ir jāpapildina prasības, ko iesniegušas publiskās un valsts konkurences iestādes un ka to ietekme būs labvēlīga, ņemot vērā atturošo lomu. |
| --- | --- |

3.2

Tā uzskata, ka prasībām par zaudējumu atlīdzināšanu ir jāpapildina prasības, ko iesniegušas publiskās un valsts konkurences iestādes un ka to ietekme būs labvēlīga, ņemot vērā atturošo lomu.

| 3.3 | Komiteja uzskata, ka prasības par zaudējumu atlīdzināšanu ir vienas no cietušo pamattiesībām. Cietušie var būt patērētāji un/vai uzņēmumi, un šo prasību rezultātā kaitējumam, kas radies konkurences tiesību pārkāpuma dēļ, ir jābūt pilnībā atlīdzinātam. |
| --- | --- |

3.3

Komiteja uzskata, ka prasības par zaudējumu atlīdzināšanu ir vienas no cietušo pamattiesībām. Cietušie var būt patērētāji un/vai uzņēmumi, un šo prasību rezultātā kaitējumam, kas radies konkurences tiesību pārkāpuma dēļ, ir jābūt pilnībā atlīdzinātam.

| 3.4 | Tiesības pieprasīt kaitējuma atlīdzināšanu ir tikušas apliecinātas vairākkārt kopš 2001. gada. Eiropas Kopienu Tiesa ir noteikusi, ka ikvienam ir jābūt iespējai pieprasīt šāda kaitējuma atlīdzināšanu (3). Pamattiesību hartas 47. pantā ir atzītas arī tiesības uz efektīvu aizsardzību ikvienai personai, kuras Savienības tiesību aktos garantētās tiesības tikušas pārkāptas. |
| --- | --- |

3.4

Tiesības pieprasīt kaitējuma atlīdzināšanu ir tikušas apliecinātas vairākkārt kopš 2001. gada. Eiropas Kopienu Tiesa ir noteikusi, ka ikvienam ir jābūt iespējai pieprasīt šāda kaitējuma atlīdzināšanu (3). Pamattiesību hartas 47. pantā ir atzītas arī tiesības uz efektīvu aizsardzību ikvienai personai, kuras Savienības tiesību aktos garantētās tiesības tikušas pārkāptas.

| 3.5 | Komiteja tāpat kā Komisija uzskata, ka iecietības programmas veicina daudzu pārkāpumu atklāšanu un uzskata, ka nevajag atturēt uzņēmumus no sadarbošanās. Tomēr tā ir pārliecināta, ka iecietības programmām uzņēmumi nav jāaizsargā pilnībā un tās nedrīkst ierobežot cietušo tiesības saņemt atlīdzinājumu. |
| --- | --- |

3.5

Komiteja tāpat kā Komisija uzskata, ka iecietības programmas veicina daudzu pārkāpumu atklāšanu un uzskata, ka nevajag atturēt uzņēmumus no sadarbošanās. Tomēr tā ir pārliecināta, ka iecietības programmām uzņēmumi nav jāaizsargā pilnībā un tās nedrīkst ierobežot cietušo tiesības saņemt atlīdzinājumu.

| 3.6 | Komiteja ir ņēmusi vērā, ka direktīvas priekšlikums ir papildināts ar ieteikumu, kurā dalībvalstis tiek mudinātas ieviest kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismus, lai nodrošinātu tiesvedībai pakļauto personu efektīvu piekļuvi tiesību aizsardzībai. EESK pauž nožēlu, ka priekšlikumā nav skatīta kolektīvo prasību procedūras ieviešana, kas ir vienīgais mehānisms, kurš dod iespēju nodrošināt pilnīgu prasību efektivitāti un ka saistībā ar iespēju izmantot kolektīvās prasības ir ietverta atsauce uz ieteikumu, kas nav saistošs. EESK aicina Komisiju sagatavot noteikumus par šo jautājumu. |
| --- | --- |

3.6

Komiteja ir ņēmusi vērā, ka direktīvas priekšlikums ir papildināts ar ieteikumu, kurā dalībvalstis tiek mudinātas ieviest kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismus, lai nodrošinātu tiesvedībai pakļauto personu efektīvu piekļuvi tiesību aizsardzībai. EESK pauž nožēlu, ka priekšlikumā nav skatīta kolektīvo prasību procedūras ieviešana, kas ir vienīgais mehānisms, kurš dod iespēju nodrošināt pilnīgu prasību efektivitāti un ka saistībā ar iespēju izmantot kolektīvās prasības ir ietverta atsauce uz ieteikumu, kas nav saistošs. EESK aicina Komisiju sagatavot noteikumus par šo jautājumu.

| 3.7 | Komiteja piekrīt arī Komisijas analīzei par grūtībām, ko rada kaitējuma apmēra noteikšana. Komiteja uzskata, ka praktiskās norādēs iekļautās vadlīnijas būs noderīgs atbalsts tiesām un iesaistītajam pusēm, vienlaikus nodrošinot zināmu brīvību attiecībā uz spēkā esošajiem valsts noteikumiem. |
| --- | --- |

3.7

Komiteja piekrīt arī Komisijas analīzei par grūtībām, ko rada kaitējuma apmēra noteikšana. Komiteja uzskata, ka praktiskās norādēs iekļautās vadlīnijas būs noderīgs atbalsts tiesām un iesaistītajam pusēm, vienlaikus nodrošinot zināmu brīvību attiecībā uz spēkā esošajiem valsts noteikumiem.

4.   Īpašas piezīmes par direktīvas priekšlikumu

4.1   Piekļuve pierādījumiem

| 4.1.1 | EESK uzskata, ka piekļuve pierādījumiem ir pamata jautājumus, no kā ir atkarīga lietu izmeklēšana. |
| --- | --- |

4.1.1

EESK uzskata, ka piekļuve pierādījumiem ir pamata jautājumus, no kā ir atkarīga lietu izmeklēšana.

| 4.1.2 | Tā uzskata arī, ka ir nepieciešams noteikt tādu piekļuvi pierādījumiem, lai cietušie varētu iegūt to būtisko informāciju, kas viņiem nepieciešama atlīdzinājuma saņemšanai par kaitējumu. |
| --- | --- |

4.1.2

Tā uzskata arī, ka ir nepieciešams noteikt tādu piekļuvi pierādījumiem, lai cietušie varētu iegūt to būtisko informāciju, kas viņiem nepieciešama atlīdzinājuma saņemšanai par kaitējumu.

| 4.1.3 | Tomēr tā uzskata, ka šai piekļuvei arī turpmāk ir jābūt tiesu iestāžu pārraudzībā un ka pierādījumu atklāšanai ir jābūt samērīgai, lai tiktu aizsargātas pušu tiesības. |
| --- | --- |

4.1.3

Tomēr tā uzskata, ka šai piekļuvei arī turpmāk ir jābūt tiesu iestāžu pārraudzībā un ka pierādījumu atklāšanai ir jābūt samērīgai, lai tiktu aizsargātas pušu tiesības.

| 4.1.4 | Līdzīgi kā direktīvā 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu (4) šajā direktīvā ir noteikta pierādījumu atklāšana, garantējot, lai visās dalībvalstīs pierādījumiem, kuri prasītājiem un/vai atbildētājiem ir vajadzīgi prasījuma pierādīšanai un/vai aizstāvībai zaudējumu atlīdzināšanas prasībās, ir noteikts obligāts efektīvas piekļuves līmenis. |
| --- | --- |

4.1.4

Līdzīgi kā direktīvā 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu (4) šajā direktīvā ir noteikta pierādījumu atklāšana, garantējot, lai visās dalībvalstīs pierādījumiem, kuri prasītājiem un/vai atbildētājiem ir vajadzīgi prasījuma pierādīšanai un/vai aizstāvībai zaudējumu atlīdzināšanas prasībās, ir noteikts obligāts efektīvas piekļuves līmenis.

| 4.1.5 | Šāds noteikums mazina juridisko nenoteiktību, ko bija radījis tiesas nolēmums Pfeiderer lietā (5). Tajā tika noteikts, ka, tā kā nepastāv Eiropas tiesību akti par piekļuvi informācijai, ko valsts iestāde ir ieguvusi iecietības programmas ietvaros, valsts tiesnesim saskaņā ar valsts tiesību aktiem katrā konkrētā gadījumā ir jānosaka apstākļi, saskaņā ar kuriem konkurences tiesību pārkāpumā cietušajiem atļauj vai liedz piekļūt dokumentiem, kas saistīti ar iecietības procedūru. |
| --- | --- |

4.1.5

Šāds noteikums mazina juridisko nenoteiktību, ko bija radījis tiesas nolēmums Pfeiderer lietā (5). Tajā tika noteikts, ka, tā kā nepastāv Eiropas tiesību akti par piekļuvi informācijai, ko valsts iestāde ir ieguvusi iecietības programmas ietvaros, valsts tiesnesim saskaņā ar valsts tiesību aktiem katrā konkrētā gadījumā ir jānosaka apstākļi, saskaņā ar kuriem konkurences tiesību pārkāpumā cietušajiem atļauj vai liedz piekļūt dokumentiem, kas saistīti ar iecietības procedūru.

| 4.1.6 | Direktīvas priekšlikuma 6. pantā ir noteikta absolūta aizsardzība korporatīvajām liecībām, kas sniegtas saistībā ar iecietības programmu pieprasījumu un tā noteikta arī izlīguma iesniegumiem. |
| --- | --- |

4.1.6

Direktīvas priekšlikuma 6. pantā ir noteikta absolūta aizsardzība korporatīvajām liecībām, kas sniegtas saistībā ar iecietības programmu pieprasījumu un tā noteikta arī izlīguma iesniegumiem.

| 4.1.7 | Tajā ir paredzēta arī pagaidu aizsardzība līdz procedūras pabeigšanai tiem dokumentiem, kurus puses īpaši sagatavojušas publiskās tiesību aizsardzības procedūras vajadzībām (atbildes uz iestādes pieprasījumu sniegt informāciju, paziņojums par iebildumiem). |
| --- | --- |

4.1.7

Tajā ir paredzēta arī pagaidu aizsardzība līdz procedūras pabeigšanai tiem dokumentiem, kurus puses īpaši sagatavojušas publiskās tiesību aizsardzības procedūras vajadzībām (atbildes uz iestādes pieprasījumu sniegt informāciju, paziņojums par iebildumiem).

| 4.1.8 | EESK piekrīt, ka par pierādījumu atklāšanas neizpildi un atteikšanos to darīt vai pierādījumu iznīcināšanu ir jāsaņem efektīvs, samērīgs un atturošs sods. |
| --- | --- |

4.1.8

EESK piekrīt, ka par pierādījumu atklāšanas neizpildi un atteikšanos to darīt vai pierādījumu iznīcināšanu ir jāsaņem efektīvs, samērīgs un atturošs sods.

| 4.1.9 | Šie fakti precīzāk attiecas uz uzņēmumiem, kas ir bijuši puses kādā konkurences iestādes uzsāktā procedūrā par faktiem, kuru dēļ ir celta zaudējumu atlīdzināšanas prasība (objektīvs elements), un/vai uz uzņēmumiem, kas zināja vai kuriem, saprātīgi pieņemot, vajadzēja zināt, ka valsts tiesnesis ir saņēmis pieteikumu vai to saņems. |
| --- | --- |

4.1.9

Šie fakti precīzāk attiecas uz uzņēmumiem, kas ir bijuši puses kādā konkurences iestādes uzsāktā procedūrā par faktiem, kuru dēļ ir celta zaudējumu atlīdzināšanas prasība (objektīvs elements), un/vai uz uzņēmumiem, kas zināja vai kuriem, saprātīgi pieņemot, vajadzēja zināt, ka valsts tiesnesis ir saņēmis pieteikumu vai to saņems.

4.2   Valstu nolēmumu spēks: EESK atbalsta noteikumu, saskaņā ar kuru valsts konkurences iestādes vai pārsūdzības tiesas pasludinātu spriedumu, kas ir kļuvis galīgs, nevar apstrīdēt tiesa, kas saņēmusi atlīdzinājuma pieprasījuma pieteikumu.

4.3   Noilgums

| 4.3.1 | EESK uzskata, ka ir svarīgi paredzēt noteikumus noilguma termiņa aprēķināšanai, lai aizsargātu cietušo tiesības. |
| --- | --- |

4.3.1

EESK uzskata, ka ir svarīgi paredzēt noteikumus noilguma termiņa aprēķināšanai, lai aizsargātu cietušo tiesības.

| 4.3.2 | Komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumus par noilguma skaitīšanas sākumu, kuri ietver Komitejas ieteikumus, ko tā bija iekļāvusi atzinumā par balto grāmatu, kā arī noteikumus par termiņa apturēšanu tajos gadījumos, kad kāda konkurences iestāde uzsāk procedūru par pārkāpumu. Ar šiem noteikumiem cietušajiem tiek garantētas tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību. Uzskata, ka noilguma termiņa apturēšanu varētu pagarināt līdz 2 gadiem pēc datuma, kad lēmums par pārkāpumu ir kļuvis galīgs. |
| --- | --- |

4.3.2

Komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumus par noilguma skaitīšanas sākumu, kuri ietver Komitejas ieteikumus, ko tā bija iekļāvusi atzinumā par balto grāmatu, kā arī noteikumus par termiņa apturēšanu tajos gadījumos, kad kāda konkurences iestāde uzsāk procedūru par pārkāpumu. Ar šiem noteikumiem cietušajiem tiek garantētas tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību. Uzskata, ka noilguma termiņa apturēšanu varētu pagarināt līdz 2 gadiem pēc datuma, kad lēmums par pārkāpumu ir kļuvis galīgs.

4.4   Atbildība

| 4.4.1 | EESK ņem vērā solidāras atbildības principu, ko nevar apstrīdēt. |
| --- | --- |

4.4.1

EESK ņem vērā solidāras atbildības principu, ko nevar apstrīdēt.

| 4.4.2 | Tā vēlas noskaidrot, kā ir paredzēts rīkoties tajos gadījumos, kad viens no uzņēmumiem ir piedalījies iecietības programmā, piemēram, ņemot vērā grūtības pierādīt un noteikt katra uzņēmuma atbildību un aprēķināt to ieguldījumu, ievērojot to finansiālās iespējas. |
| --- | --- |

4.4.2

Tā vēlas noskaidrot, kā ir paredzēts rīkoties tajos gadījumos, kad viens no uzņēmumiem ir piedalījies iecietības programmā, piemēram, ņemot vērā grūtības pierādīt un noteikt katra uzņēmuma atbildību un aprēķināt to ieguldījumu, ievērojot to finansiālās iespējas.

4.5   Pārmaksas attiecināšana

| 4.5.1 | EESK atzinīgi vērtē, ka direktīvas priekšlikumā ir paredzēti noteikumi par tās pārmaksas attiecināšanu, kas radusies krāpnieciskas darbības dēļ. EESK uzskata, ka nedrīkst pieļaut situācijas, kas var izraisīt nepamatotu iedzīvošanos. |
| --- | --- |

4.5.1

EESK atzinīgi vērtē, ka direktīvas priekšlikumā ir paredzēti noteikumi par tās pārmaksas attiecināšanu, kas radusies krāpnieciskas darbības dēļ. EESK uzskata, ka nedrīkst pieļaut situācijas, kas var izraisīt nepamatotu iedzīvošanos.

| 4.5.2 | Tā ir pārliecināta, ka 13. pantā iekļautais pieņēmums par netiešajiem pircējiem ir svarīgs līdzeklis, lai nodrošinātu kompensācijas izmaksu tieši tai personai, kam patiešām ir nodarīts kaitējumus, un ka ar to tiek būtiski uzlabotas iespējas patērētājiem un mazajiem uzņēmumiem saņemt kompensāciju par nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

4.5.2

Tā ir pārliecināta, ka 13. pantā iekļautais pieņēmums par netiešajiem pircējiem ir svarīgs līdzeklis, lai nodrošinātu kompensācijas izmaksu tieši tai personai, kam patiešām ir nodarīts kaitējumus, un ka ar to tiek būtiski uzlabotas iespējas patērētājiem un mazajiem uzņēmumiem saņemt kompensāciju par nodarīto kaitējumu.

| 4.5.3 | Komiteja pauž atbalstu kaitējuma pilnīgas atlīdzināšanas principam, kas noteikts 2. pantā un par kuru atgādināts 14. pantā. |
| --- | --- |

4.5.3

Komiteja pauž atbalstu kaitējuma pilnīgas atlīdzināšanas principam, kas noteikts 2. pantā un par kuru atgādināts 14. pantā.

4.6   Kaitējuma apmēra noteikšana

| 4.6.1 | EESK atbalsta kaitējuma prezumpcijas principu pierādīta karteļa gadījumā, ja vien šī prezumpcija novērš šķēršļus atlīdzināšanas prasībām, savukārt ir jāaizsargā pārkāpumu izdarījušā uzņēmuma tiesības. |
| --- | --- |

4.6.1

EESK atbalsta kaitējuma prezumpcijas principu pierādīta karteļa gadījumā, ja vien šī prezumpcija novērš šķēršļus atlīdzināšanas prasībām, savukārt ir jāaizsargā pārkāpumu izdarījušā uzņēmuma tiesības.

| 4.6.2 | Uzskata, ka pierādījumu vienkāršošanai ir jānotiek tādā mērā, lai netiktu likti šķēršļi atlīdzināšanas prasībām, jo konkurences jomā pierādījumus ir grūti atrast. |
| --- | --- |

4.6.2

Uzskata, ka pierādījumu vienkāršošanai ir jānotiek tādā mērā, lai netiktu likti šķēršļi atlīdzināšanas prasībām, jo konkurences jomā pierādījumus ir grūti atrast.

| 4.6.3 | EESK atbalsta tādu praktisko norāžu nodrošināšanu, kādas iekļautas paziņojuma pielikumā, jo tās pusēm sniedz zināmu drošību par atlīdzinājuma apmēra noteikšanu. |
| --- | --- |

4.6.3

EESK atbalsta tādu praktisko norāžu nodrošināšanu, kādas iekļautas paziņojuma pielikumā, jo tās pusēm sniedz zināmu drošību par atlīdzinājuma apmēra noteikšanu.

4.7   Strīdu izšķiršana vienošanās ceļā

| 4.7.1 | EESK ņem vērā Komisijas analīzi par to, cik lietderīga var būt strīdu izšķiršana vienošanās ceļā, kas dod iespēju panākt taisnīgu risinājumu ar mazākiem izdevumiem, un atbalsta noteikumus, kas ierosināti noilguma termiņa apturēšanas jomā un strīdu izšķiršanas vienošanās ceļā ietekmi uz tiesvedību, jo tā veicinās šo sistēmu izmantošanu. |
| --- | --- |

4.7.1

EESK ņem vērā Komisijas analīzi par to, cik lietderīga var būt strīdu izšķiršana vienošanās ceļā, kas dod iespēju panākt taisnīgu risinājumu ar mazākiem izdevumiem, un atbalsta noteikumus, kas ierosināti noilguma termiņa apturēšanas jomā un strīdu izšķiršanas vienošanās ceļā ietekmi uz tiesvedību, jo tā veicinās šo sistēmu izmantošanu.

| 4.7.2 | Komiteja atgādina, ka šos mehānismus tā atbalsta tikai tādā gadījumā, ja tie ir kvalitatīvi, neatkarīgi un arī turpmāk paliek fakultatīvi, nekādā gadījumā neierobežojot tiesiskās aizsardzības līdzekļu izmantošanu. |
| --- | --- |

4.7.2

Komiteja atgādina, ka šos mehānismus tā atbalsta tikai tādā gadījumā, ja tie ir kvalitatīvi, neatkarīgi un arī turpmāk paliek fakultatīvi, nekādā gadījumā neierobežojot tiesiskās aizsardzības līdzekļu izmantošanu.

| 4.7.3 | Komiteja, kā jau iepriekš norādīts atzinumā par balto grāmatu, uzskata, ka strīdu alternatīvas izšķiršanas mehānismi var būt pienācīgs risinājums cietušajiem vienīgi tad, ja ir pieejami efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, tostarp kolektīvās prasības. |
| --- | --- |

4.7.3

Komiteja, kā jau iepriekš norādīts atzinumā par balto grāmatu, uzskata, ka strīdu alternatīvas izšķiršanas mehānismi var būt pienācīgs risinājums cietušajiem vienīgi tad, ja ir pieejami efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, tostarp kolektīvās prasības.

4.8   Vērtēšana: Komiteja atbalsta Komisijas vērtēšanas politiku, kuras mērķis ir izdarīt secinājumus un vajadzības gadījumā veikt nepieciešamos pasākumus.

5.   Secinājumi saistībā ar paziņojumu

| 5.1 | Konkurences tiesību pārkāpumā cietušais, kurš lūdz atlīdzināt viņam nodarīto kaitējumu, var saskarties ar daudziem šķēršļiem, ko rada ar kaitējuma apmēra noteikšanu saistīto valstu noteikumu un procedūru atšķirības. |
| --- | --- |

5.1

Konkurences tiesību pārkāpumā cietušais, kurš lūdz atlīdzināt viņam nodarīto kaitējumu, var saskarties ar daudziem šķēršļiem, ko rada ar kaitējuma apmēra noteikšanu saistīto valstu noteikumu un procedūru atšķirības.

| 5.2 | Nesamērīgi šķēršļi nedrīkst ierobežot tiesības uz efektīvu tiesvedību vēl vairāk palielinot grūtības, ko rada kaitējuma apmēra noteikšana konkurences jomā: patiešām neiespējami ir precīzi noteikt, kā būtu veidojušies tirgus dalībnieku apstākļi un kāda būtu bijusi viņu rīcība, ja pārkāpums nebūtu izdarīts. Iespējamo scenāriju iespējams tikai iztēloties. |
| --- | --- |

5.2

Nesamērīgi šķēršļi nedrīkst ierobežot tiesības uz efektīvu tiesvedību vēl vairāk palielinot grūtības, ko rada kaitējuma apmēra noteikšana konkurences jomā: patiešām neiespējami ir precīzi noteikt, kā būtu veidojušies tirgus dalībnieku apstākļi un kāda būtu bijusi viņu rīcība, ja pārkāpums nebūtu izdarīts. Iespējamo scenāriju iespējams tikai iztēloties.

| 5.3 | Arī EESK uzskata, ka praktiskās norādes var kļūt par valstu tiesnešiem noderīgu instrumentu, turklāt, ievērojot tiesnešu neatkarību, tām ir tikai informatīvs raksturs un tās nav juridiski saistošas. |
| --- | --- |

5.3

Arī EESK uzskata, ka praktiskās norādes var kļūt par valstu tiesnešiem noderīgu instrumentu, turklāt, ievērojot tiesnešu neatkarību, tām ir tikai informatīvs raksturs un tās nav juridiski saistošas.

| 5.4 | Jebkurā gadījumā kaitējuma noteikšanas metodes tiks izvēlētas atkarībā no piemērojamiem tiesību aktiem, ņemot vērā attiecīgās lietas īpašos apstākļus. |
| --- | --- |

5.4

Jebkurā gadījumā kaitējuma noteikšanas metodes tiks izvēlētas atkarībā no piemērojamiem tiesību aktiem, ņemot vērā attiecīgās lietas īpašos apstākļus.

| 5.5 | Attiecīgajam tiesnesim būs jāņem vērā arī visi pieejamie dati, resursi, kas ir viņa rīcībā izmaksu un laika ziņā, un jānosaka, vai tie ir samērīgi ar cietušā iesniegtā atlīdzinājuma pieprasījuma vērtību. |
| --- | --- |

5.5

Attiecīgajam tiesnesim būs jāņem vērā arī visi pieejamie dati, resursi, kas ir viņa rīcībā izmaksu un laika ziņā, un jānosaka, vai tie ir samērīgi ar cietušā iesniegtā atlīdzinājuma pieprasījuma vērtību.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV L 201, 26.7.2013., 60. lpp.

1

(2)  Konsultācijas par 2005. gada zaļo grāmatu un 2008. gada balto grāmatu.

2

(3)  Lieta C-453/99 (Courage un Créhan) un apvienotās lietas C-295/04, C-296/04, C-297/04 un C-298/04 (Manfredi, Cannito, Tricarico un Murgolo).

3

Courage

Créhan

Manfredi

Cannito

Tricarico

Murgolo

(4)  OV L 195, 2.6.2004., 16. lpp.

4

(5)  Lieta C-360/09.

5

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/88 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/88

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010”

COM(2013) 312 final – 2013/0164 (COD)

2014/C 67/17

Ziņotājs:
  IOZIA

  kgs

Eiropas Parlaments 2013. gada 1. jūlijā un Padome 2013. gada 6. septembrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010”

COM(2013) 312 final – 2013/0164 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 2. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar 144 balsīm par,1 balsi pret un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010, lai gan Komisija to ir izstrādājusi aptuveni gadu vēlāk, nekā paredzēts 2011. gadā izstrādātās programmas optimālajā grafikā. |
| --- | --- |

1.1

EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010, lai gan Komisija to ir izstrādājusi aptuveni gadu vēlāk, nekā paredzēts 2011. gadā izstrādātās programmas optimālajā grafikā.

| 1.2 | EESK īpaši atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis un Eiropas Parlaments ir atbalstījuši tās stingro nostāju iekļaut programmas GMES, kas tagad pārdēvēta par Copernicus, finansējumu daudzgadu finanšu shēmā; tas ļaus programmu efektīvi īstenot, kaut gan jāatzīmē, ka tai piešķirts par gandrīz 2 miljardiem EUR mazāk līdzekļu, nekā sākotnēji bija paredzēts. Šis samazinājums varētu apdraudēt programmu kopumā. Komisija ir parādījusi, ka tā elastīgi spēj radikāli mainīt savu pārliecību. |
| --- | --- |

1.2

EESK īpaši atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis un Eiropas Parlaments ir atbalstījuši tās stingro nostāju iekļaut programmas GMES, kas tagad pārdēvēta par Copernicus, finansējumu daudzgadu finanšu shēmā; tas ļaus programmu efektīvi īstenot, kaut gan jāatzīmē, ka tai piešķirts par gandrīz 2 miljardiem EUR mazāk līdzekļu, nekā sākotnēji bija paredzēts. Šis samazinājums varētu apdraudēt programmu kopumā. Komisija ir parādījusi, ka tā elastīgi spēj radikāli mainīt savu pārliecību.

| 1.3 | EESK vēlreiz apstiprina stingru un pārliecinošu atbalstu Eiropas Savienības kosmosa programmām. Programmā “Apvārsnis 2020” iekļautās pamatprogrammas Galileo un Copernicus atbalsta inovāciju spējas un tehnoloģiju attīstību un ļauj saglabāt Eiropas kosmosa nozares pārākumu salīdzinājumā ar starptautiskiem konkurentiem, kā arī palīdz veidot labvēlīgu vidi ar zināšanām un pētniecību saistītu augstas kvalifikācijas darba vietu radīšanai. |
| --- | --- |

1.3

EESK vēlreiz apstiprina stingru un pārliecinošu atbalstu Eiropas Savienības kosmosa programmām. Programmā “Apvārsnis 2020” iekļautās pamatprogrammas Galileo un Copernicus atbalsta inovāciju spējas un tehnoloģiju attīstību un ļauj saglabāt Eiropas kosmosa nozares pārākumu salīdzinājumā ar starptautiskiem konkurentiem, kā arī palīdz veidot labvēlīgu vidi ar zināšanām un pētniecību saistītu augstas kvalifikācijas darba vietu radīšanai.

| 1.4 | Atlikuši vairs tikai daži mēneši pirms Sentinel konstelācijas pirmā satelīta palaišanas, tāpēc EESK aicina Komisiju skaidri noteikt programmas Copernicus pārvaldību, kas pašlaik ir diezgan neskaidra. EESK uzskata, ka kosmosa un meteoroloģisko programmu pārvaldības procesā un programmas vispārējā pārvaldībā noteikti jāiesaista divi galvenie Eiropas kosmosa politikas dalībnieki — EKA un Eumetsat. Komisijas apsvērumos tas nav skaidri norādīts. Regulas priekšlikuma 12. panta 4. un 5. punkts būtu jāgroza, paredzot formulējumā nevis iespējamību (“var (...) uzticēt”), bet konkrētību (“uztic”). |
| --- | --- |

1.4

Atlikuši vairs tikai daži mēneši pirms Sentinel konstelācijas pirmā satelīta palaišanas, tāpēc EESK aicina Komisiju skaidri noteikt programmas Copernicus pārvaldību, kas pašlaik ir diezgan neskaidra. EESK uzskata, ka kosmosa un meteoroloģisko programmu pārvaldības procesā un programmas vispārējā pārvaldībā noteikti jāiesaista divi galvenie Eiropas kosmosa politikas dalībnieki — EKA un Eumetsat. Komisijas apsvērumos tas nav skaidri norādīts. Regulas priekšlikuma 12. panta 4. un 5. punkts būtu jāgroza, paredzot formulējumā nevis iespējamību (“var (...) uzticēt”), bet konkrētību (“uztic”).

| 1.5 | EESK tāpat kā daudzos iepriekšējos gadījumos pauž bažas par tādu deleģētu aktu izmantošanu, kas neatbilst LESD noteikumu garam attiecībā uz tiesībām izmantot deleģētas pilnvaras ierobežotā laikposmā un nebūtisku darbību veikšanai. Visiem deleģētajiem aktiem jābūt pamatotiem tā, lai visām ieinteresētajām pusēm ietvarstruktūra būtu skaidra. |
| --- | --- |

1.5

EESK tāpat kā daudzos iepriekšējos gadījumos pauž bažas par tādu deleģētu aktu izmantošanu, kas neatbilst LESD noteikumu garam attiecībā uz tiesībām izmantot deleģētas pilnvaras ierobežotā laikposmā un nebūtisku darbību veikšanai. Visiem deleģētajiem aktiem jābūt pamatotiem tā, lai visām ieinteresētajām pusēm ietvarstruktūra būtu skaidra.

| 1.6 | EESK iesaka detalizētāk izstrādāt iepirkuma noteikumus uzņēmumiem, kas vēlas piedalīties programmas Copernicus pasākumos. Šādos noteikumos pienācīgi jāņem vērā mazo un vidējo uzņēmumu prasības atbilstoši saistībām, ko tie uzņēmušies ar Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu (SBA) un ar iekšējā tirgus attīstības prognozēm, kas izriet no Vienotā tirgus akta (SMA). Ir īpaši svarīgi izstrādāt skaidru un stabilu tiesisko regulējumu attiecībā uz privātiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

1.6

EESK iesaka detalizētāk izstrādāt iepirkuma noteikumus uzņēmumiem, kas vēlas piedalīties programmas Copernicus pasākumos. Šādos noteikumos pienācīgi jāņem vērā mazo un vidējo uzņēmumu prasības atbilstoši saistībām, ko tie uzņēmušies ar Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu (SBA) un ar iekšējā tirgus attīstības prognozēm, kas izriet no Vienotā tirgus akta (SMA). Ir īpaši svarīgi izstrādāt skaidru un stabilu tiesisko regulējumu attiecībā uz privātiem ieguldījumiem.

| 1.7 | EESK piekrīt programmas Copernicus iespējamā ekonomiskā potenciāla novērtējumam un tās saskaņotībai ar programmas “Eiropa 2020” mērķiem un pauž cerību, ka izskatāmā regula tiks ātri apstiprināta, lai no 2014. gada janvāra varētu uzsākt daudzgadu finanšu shēmā plānotās darbības. EESK vēlas, lai tiktu būtiski pastiprināts atbalsts Copernicus programmas lejupējām darbībām, — tās šobrīd ir precīzi definētas mērķos, taču nav paredzētas instrumentos, kas būtu jāiekļauj regulā, uzticot Komisijai konkrētus uzdevumus. |
| --- | --- |

1.7

EESK piekrīt programmas Copernicus iespējamā ekonomiskā potenciāla novērtējumam un tās saskaņotībai ar programmas “Eiropa 2020” mērķiem un pauž cerību, ka izskatāmā regula tiks ātri apstiprināta, lai no 2014. gada janvāra varētu uzsākt daudzgadu finanšu shēmā plānotās darbības. EESK vēlas, lai tiktu būtiski pastiprināts atbalsts Copernicus programmas lejupējām darbībām, — tās šobrīd ir precīzi definētas mērķos, taču nav paredzētas instrumentos, kas būtu jāiekļauj regulā, uzticot Komisijai konkrētus uzdevumus.

| 1.8 | EESK uzskata, ka nolūkā iesaistīt pēc iespējas lielāku skaitu uzņēmumu ir svarīgi nodrošināt platformu, kas ļautu efektīvi stimulēt ieguldījumus, nodarbinātību un attīstību. Tāpēc EESK uzskata, ka rīcībā nodotajiem datiem jābūt brīvi pieejamiem un bez maksas visiem Eiropas operatoriem, un uzskata, ka ir noteikti jāuzsāk sarunas ar trešām valstīm, lai noteiktu pilnīgas savstarpējības režīmu ar to valstu nozarēm, kuru rīcībā ir dati. EESK uzskata, ka šādu nolīgumu neesamības gadījumā būtu lietderīgi minēto valstu nozarēm piemērot licencēšanas sistēmu, kas būtiski ierobežotu piekļuvi programmas Copernicus datiem. Brīvas piekļuves režīms būtu jānodrošina visām jaunattīstības valstīm, kā arī visām ārkārtas situācijā nonākušajām valstīm. |
| --- | --- |

1.8

EESK uzskata, ka nolūkā iesaistīt pēc iespējas lielāku skaitu uzņēmumu ir svarīgi nodrošināt platformu, kas ļautu efektīvi stimulēt ieguldījumus, nodarbinātību un attīstību. Tāpēc EESK uzskata, ka rīcībā nodotajiem datiem jābūt brīvi pieejamiem un bez maksas visiem Eiropas operatoriem, un uzskata, ka ir noteikti jāuzsāk sarunas ar trešām valstīm, lai noteiktu pilnīgas savstarpējības režīmu ar to valstu nozarēm, kuru rīcībā ir dati. EESK uzskata, ka šādu nolīgumu neesamības gadījumā būtu lietderīgi minēto valstu nozarēm piemērot licencēšanas sistēmu, kas būtiski ierobežotu piekļuvi programmas Copernicus datiem. Brīvas piekļuves režīms būtu jānodrošina visām jaunattīstības valstīm, kā arī visām ārkārtas situācijā nonākušajām valstīm.

| 1.9 | Ņemot vērā ievērojamās finanšu investīcijas un datu sensitivitāti, EESK piekrīt, ka Eiropas Savienībai jākļūst par sistēmas īpašnieci. Komiteja norāda, ka ierosinātajā regulā nav konkretizēta ar minētā īpašuma pārvaldību un īpašumtiesību nodošanu saistītā kārtība, izmaksas un turpmākā atbildība. Komiteja atzinīgi vērtētu lielāku skaidrību šajā jautājumā. |
| --- | --- |

1.9

Ņemot vērā ievērojamās finanšu investīcijas un datu sensitivitāti, EESK piekrīt, ka Eiropas Savienībai jākļūst par sistēmas īpašnieci. Komiteja norāda, ka ierosinātajā regulā nav konkretizēta ar minētā īpašuma pārvaldību un īpašumtiesību nodošanu saistītā kārtība, izmaksas un turpmākā atbildība. Komiteja atzinīgi vērtētu lielāku skaidrību šajā jautājumā.

| 1.10 | EESK mudina visas Eiropas iestādes, it īpaši Eiropas Parlamentu, kuram pirms darbības beigšanas līdz nākamajām vēlēšanām ir atlikušas tikai dažas darba sesijas, nekavējoties apstiprināt izskatāmo regulu, ieviešot tajā ierosinātos uzlabojumus, un tādējādi ļaut turpināt Copernicus programmu. Ja programmu laikus neapstiprinās, ir reāls un konkrēts risks, ka tai tiks atņemts finansējums. |
| --- | --- |

1.10

EESK mudina visas Eiropas iestādes, it īpaši Eiropas Parlamentu, kuram pirms darbības beigšanas līdz nākamajām vēlēšanām ir atlikušas tikai dažas darba sesijas, nekavējoties apstiprināt izskatāmo regulu, ieviešot tajā ierosinātos uzlabojumus, un tādējādi ļaut turpināt Copernicus programmu. Ja programmu laikus neapstiprinās, ir reāls un konkrēts risks, ka tai tiks atņemts finansējums.

2.   Ievads

| 2.1 | Ar izskatāmo regulu tiks izveidots atbilstošs tiesiskais regulējums Eiropas Zemes novērošanas programmas GMES (globālā vides un drošības novērošana) pārvaldībai un finansējumam tās jaunajā darbības posmā, sākot ar 2014. gadu. Šajā nolūkā tiek atcelta Regula (ES) Nr. 911/2010, ar ko programma tika izveidota un kas ir spēkā līdz 2013. gada beigām. |
| --- | --- |

2.1

Ar izskatāmo regulu tiks izveidots atbilstošs tiesiskais regulējums Eiropas Zemes novērošanas programmas GMES (globālā vides un drošības novērošana) pārvaldībai un finansējumam tās jaunajā darbības posmā, sākot ar 2014. gadu. Šajā nolūkā tiek atcelta Regula (ES) Nr. 911/2010, ar ko programma tika izveidota un kas ir spēkā līdz 2013. gada beigām.

| 2.2 | Ar izskatāmo regulu programmu GMES arī oficiāli pārdēvē par Copernicus. |
| --- | --- |

2.2

Ar izskatāmo regulu programmu GMES arī oficiāli pārdēvē par Copernicus.

| 2.3 | Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 189. pantu, priekšlikumā jaunajai Eiropas Parlamenta un Padomes regulai ietverti šādi punkti:






  1) | nosaukuma maiņa uz Copernicus; |
| --- | --- | --- |

2.3

Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 189. pantu, priekšlikumā jaunajai Eiropas Parlamenta un Padomes regulai ietverti šādi punkti:

1)

nosaukuma maiņa uz Copernicus;

| 2) | GMES pārvaldība tās darbības posmā, piešķirot Komisijai tiesības deleģēt darbības virknei operatoru; |
| --- | --- |

2)

GMES pārvaldība tās darbības posmā, piešķirot Komisijai tiesības deleģēt darbības virknei operatoru;

| 3) | finansēšana 2014.–2020. gadā. |
| --- | --- |

3)

finansēšana 2014.–2020. gadā.

| 2.4 | Kā apkopots paziņojumā, “Copernicus ir strukturēta sešos pakalpojumos: jūras vides, atmosfēras, zemes un klimata pārmaiņu novērošana, kā arī atbalsts ārkārtas situāciju pārvaldībai un drošībai. Copernicus izmanto datus, kas iegūti no satelītiem un in situ sensoriem, piemēram, bojām, baloniem vai gaisa sensoriem, lai nodrošinātu laicīgu un drošticamu pievienotās vērtības informāciju un paredzētu laikapstākļus, sniedzot atbalstu, piemēram, lauksaimniecībai un zivsaimniecībai, zemes izmantošanai un pilsētu plānošanai, cīņai ar mežu ugunsgrēkiem, reaģēšanai uz katastrofām, jūras transporta un gaisa piesārņojuma novērošanai. Tāpat Copernicus sniedz ieguldījumu ekonomikas stabilitātē un izaugsmē, veicinot komerciālus pielietojumus (tā dēvētos lejupējos pakalpojumus) daudzās un dažādās nozarēs, nodrošinot pilnīgu un atklātu piekļuvi Copernicus novērošanas datiem un informācijas produktiem. Tā ir viena no programmām, kas jānodrošina saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” — Eiropas gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģiju, un tā tika iekļauta “Eiropa 2020” rūpniecības politikas iniciatīvā, jo tā sniedz labumu virknei Savienības politikas virzienu”. |
| --- | --- |

2.4

Kā apkopots paziņojumā, “Copernicus ir strukturēta sešos pakalpojumos: jūras vides, atmosfēras, zemes un klimata pārmaiņu novērošana, kā arī atbalsts ārkārtas situāciju pārvaldībai un drošībai. Copernicus izmanto datus, kas iegūti no satelītiem un in situ sensoriem, piemēram, bojām, baloniem vai gaisa sensoriem, lai nodrošinātu laicīgu un drošticamu pievienotās vērtības informāciju un paredzētu laikapstākļus, sniedzot atbalstu, piemēram, lauksaimniecībai un zivsaimniecībai, zemes izmantošanai un pilsētu plānošanai, cīņai ar mežu ugunsgrēkiem, reaģēšanai uz katastrofām, jūras transporta un gaisa piesārņojuma novērošanai. Tāpat Copernicus sniedz ieguldījumu ekonomikas stabilitātē un izaugsmē, veicinot komerciālus pielietojumus (tā dēvētos lejupējos pakalpojumus) daudzās un dažādās nozarēs, nodrošinot pilnīgu un atklātu piekļuvi Copernicus novērošanas datiem un informācijas produktiem. Tā ir viena no programmām, kas jānodrošina saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” — Eiropas gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģiju, un tā tika iekļauta “Eiropa 2020” rūpniecības politikas iniciatīvā, jo tā sniedz labumu virknei Savienības politikas virzienu”.

| 2.5 | Kosmosa infrastruktūras finansējums līdz šim ir bijis aptuveni 3,2 miljardi EUR, ko galvenokārt nodrošināja EKA (vairāk nekā 60 %) un ES fondi Septītās pamatprogrammas ietvaros (aptuveni 30 %). |
| --- | --- |

2.5

Kosmosa infrastruktūras finansējums līdz šim ir bijis aptuveni 3,2 miljardi EUR, ko galvenokārt nodrošināja EKA (vairāk nekā 60 %) un ES fondi Septītās pamatprogrammas ietvaros (aptuveni 30 %).

| 2.6 | Lielo izmaksu dēļ dalībvalstis atsevišķi nevar nodrošināt finansējumu darbības posmā, kurā paredzēta gan datu izmantošana, gan kosmosa infrastruktūras atjaunošana. Tādēļ ar šo regulu ES uzņemas atbildību par Copernicus/GMES darbības posmu un tās finansēšanu 3 786 miljonu EUR apmērā (2011. gada cenās). |
| --- | --- |

2.6

Lielo izmaksu dēļ dalībvalstis atsevišķi nevar nodrošināt finansējumu darbības posmā, kurā paredzēta gan datu izmantošana, gan kosmosa infrastruktūras atjaunošana. Tādēļ ar šo regulu ES uzņemas atbildību par Copernicus/GMES darbības posmu un tās finansēšanu 3 786 miljonu EUR apmērā (2011. gada cenās).

| 2.7 | Paziņojumā “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020” ” [COM(2011) 500 final, 2011. gada 29. jūnijs] Komisija ierosināja laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam izslēgt GMES finansējumu no daudzgadu finanšu shēmas. |
| --- | --- |

2.7

Paziņojumā “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020” ” [COM(2011) 500 final, 2011. gada 29. jūnijs] Komisija ierosināja laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam izslēgt GMES finansējumu no daudzgadu finanšu shēmas.

| 2.8 | EESK stingri iebilda pret Komisijas priekšlikumu, t. i., pret GMES programmas izvēršanai un pabeigšanai nepieciešamā finansējuma novirzīšanu uz ārpusi, to iekļaujot ad hoc fondā (1). |
| --- | --- |

2.8

EESK stingri iebilda pret Komisijas priekšlikumu, t. i., pret GMES programmas izvēršanai un pabeigšanai nepieciešamā finansējuma novirzīšanu uz ārpusi, to iekļaujot ad hoc fondā (1).

| 2.9 | Parlaments ar 2012. gada 16. februāra rezolūciju P7_TA(2012)0062 noraidīja šo pirmo priekšlikumu par ārējo finansējumu. Eiropadomes 2013. gada 7. un 8. februāra secinājumos par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) paredzēts programmu finansēt no finanšu shēmas apakšpozīcijas 1.a, DSF regulā nosakot maksimālo saistību līmeni 3 786 miljonu EUR apmērā (2011. gada cenās). |
| --- | --- |

2.9

Parlaments ar 2012. gada 16. februāra rezolūciju P7_TA(2012)0062 noraidīja šo pirmo priekšlikumu par ārējo finansējumu. Eiropadomes 2013. gada 7. un 8. februāra secinājumos par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) paredzēts programmu finansēt no finanšu shēmas apakšpozīcijas 1.a, DSF regulā nosakot maksimālo saistību līmeni 3 786 miljonu EUR apmērā (2011. gada cenās).

| 2.10 | Arī valstu kosmosa aģentūrām ir izveidotas savas Zemes novērošanas sistēmas. Komisija savā paziņojumā atzīmē, ka tās tomēr vēl nav radušas sadarbības iespējas, kas vides novērošanas jomā nodrošinātu ilgtspējīgu darbības programmu finansēšanu. Ņemot vērā pieaugošo politisko spiedienu uz valsts iestādēm, no kurām tiek prasīts vides, drošības un klimata pārmaiņu jomā pieņemt informētus lēmumus, un vajadzību ievērot starptautiskus nolīgumus, ir svarīgi turpināt šādu novērošanu. |
| --- | --- |

2.10

Arī valstu kosmosa aģentūrām ir izveidotas savas Zemes novērošanas sistēmas. Komisija savā paziņojumā atzīmē, ka tās tomēr vēl nav radušas sadarbības iespējas, kas vides novērošanas jomā nodrošinātu ilgtspējīgu darbības programmu finansēšanu. Ņemot vērā pieaugošo politisko spiedienu uz valsts iestādēm, no kurām tiek prasīts vides, drošības un klimata pārmaiņu jomā pieņemt informētus lēmumus, un vajadzību ievērot starptautiskus nolīgumus, ir svarīgi turpināt šādu novērošanu.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1 | Copernicus/GMES kosmosa infrastruktūru no 2005. gada līdz šai dienai ar gandrīz 2 miljardu EUR liela neatkarīga finansējuma palīdzību ir izvērsusi EKA, un aptuveni 1 miljards EUR saņemts no ES fondiem Septītās pamatprogrammas kosmosa tematiskās jomas un no sākotnējās darbības programmas; kopējie līdz 2013. gada beigām plānotie tēriņi, ieskaitot jau iztērēto summu, ir 3,2 miljardi EUR. |
| --- | --- |

3.1

Copernicus/GMES kosmosa infrastruktūru no 2005. gada līdz šai dienai ar gandrīz 2 miljardu EUR liela neatkarīga finansējuma palīdzību ir izvērsusi EKA, un aptuveni 1 miljards EUR saņemts no ES fondiem Septītās pamatprogrammas kosmosa tematiskās jomas un no sākotnējās darbības programmas; kopējie līdz 2013. gada beigām plānotie tēriņi, ieskaitot jau iztērēto summu, ir 3,2 miljardi EUR.

| 3.2 | Regulas priekšlikuma 17. apsvērumā atzīmēts, ka, ņemot vērā programmas apmērus, tās īstenošana būtu jādeleģē iestādēm, kurām ir atbilstīgas tehniskās un profesionālās spējas, no kurām dažas ir minētas turpmākajā 18. apsvērumā. Tāpēc, lai darbības posms būtu veiksmīgs, ar izskatāmo regulu saistītajos pārvaldības nolīgumos jāņem vērā Eiropā satelītu un satelītu datu izmantošanas jomā pieejamā faktiskā kapacitāte. 18. apsvērumā nav minēti divi galvenie dalībnieki, kuriem Eiropā ir programmas darbības un pārvaldības kapacitāte satelītu jomā — EKA un Eumetsat. |
| --- | --- |

3.2

Regulas priekšlikuma 17. apsvērumā atzīmēts, ka, ņemot vērā programmas apmērus, tās īstenošana būtu jādeleģē iestādēm, kurām ir atbilstīgas tehniskās un profesionālās spējas, no kurām dažas ir minētas turpmākajā 18. apsvērumā. Tāpēc, lai darbības posms būtu veiksmīgs, ar izskatāmo regulu saistītajos pārvaldības nolīgumos jāņem vērā Eiropā satelītu un satelītu datu izmantošanas jomā pieejamā faktiskā kapacitāte. 18. apsvērumā nav minēti divi galvenie dalībnieki, kuriem Eiropā ir programmas darbības un pārvaldības kapacitāte satelītu jomā — EKA un Eumetsat.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1 | Dažas Eiropas dalībvalstis kosmosa jomā ir apvienojušās divās lielās organizācijās — EKA un Eumetsat. EKA, kuras budžets ir vairāk nekā 4 miljardi EUR gadā un kurā ir aptuveni 2 250 darbinieku (2011. gadā), ir izstrādājusi un izmantojusi virkni nozīmīgu vides satelītu (ERS, Envisat, Cryosat, SMOS, GOCE, SWARM) un izstrādājusi Eiropas meteoroloģiskos satelītus Meteosat, otrās paaudzes Meteosat un Met-OP. EKA uzglabā un izplata arī datus par citu partneru daudzajām misijām (trešo pušu misijas). Savukārt Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizācija Eumetsat, kuras budžets ir aptuveni 300 miljoni EUR gadā un kurā strādā 280 darbinieku (2011. gadā), ir specializējusies apstrādāt un izplatīt meteoroloģiskos datus. |
| --- | --- |

4.1

Dažas Eiropas dalībvalstis kosmosa jomā ir apvienojušās divās lielās organizācijās — EKA un Eumetsat. EKA, kuras budžets ir vairāk nekā 4 miljardi EUR gadā un kurā ir aptuveni 2 250 darbinieku (2011. gadā), ir izstrādājusi un izmantojusi virkni nozīmīgu vides satelītu (ERS, Envisat, Cryosat, SMOS, GOCE, SWARM) un izstrādājusi Eiropas meteoroloģiskos satelītus Meteosat, otrās paaudzes Meteosat un Met-OP. EKA uzglabā un izplata arī datus par citu partneru daudzajām misijām (trešo pušu misijas). Savukārt Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizācija Eumetsat, kuras budžets ir aptuveni 300 miljoni EUR gadā un kurā strādā 280 darbinieku (2011. gadā), ir specializējusies apstrādāt un izplatīt meteoroloģiskos datus.

| 4.2 | Papildus šīm divām lielajām organizācijām Eiropas kosmosa politikā ir iesaistītas citas Eiropas Savienības aģentūras, kas norādītas šajā tabulā (2).







  Aģentūra | Galvenā darbības joma | Budžets un darbinieku skaits (2007. gadā) |
| --- | --- | --- | --- |
| Eiropas GNSS aģentūra (GSA) | Vada Eiropas satelītu navigācijas programmas (piem., Galileo) | EUR 5,4 miljoni (2009. gadā), 50 darbinieki |
| Eiropas Savienības Satelītcentrs (EUSC) | Atbalsta ES satelītattēlu analīzē | EUR 16 miljoni (2011. gadā), 100 darbinieki |
| Eiropas Vides aģentūra (EVA) | Vides jautājumu integrēšana ekonomikas politikā | EUR 41 miljons (2012. gadā), 220 darbinieki |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA) | Tehniskā un zinātniskā palīdzība ES tiesību aktu izstrādāšanā attiecībā uz jūras drošumu, drošību un piesārņojumu | EUR 54 miljoni (2010. gadā), 200 darbinieki |
| FRONTEX | Dalībvalstu operatīvā koordinācija attiecībā uz robežu drošību | EUR 22 miljoni (+ EUR 13 miljonu rezerve), 170 darbinieki |
| Eiropas Aizsardzības aģentūra (EAA) | Sadarbība aizsardzības spēju un bruņojuma jomā | EUR 31 miljons (2010. gadā), 100 darbinieki |
| Eiropas Pētniecības padome (EPP) | Daļa no Septītās pamatprogrammas. Atbalsta zinātniskos pētījumus un izcilību Eiropā | EUR 32 miljoni (2009. gadā), 220 darbinieki |
| Pētniecības izpildaģentūra (REA) | Veic daudzu Septītās pamatprogrammas programmu novērtēšanu un pārvaldību | EUR 31 miljons (2009. gadā), 349 darbinieki |

4.2

Papildus šīm divām lielajām organizācijām Eiropas kosmosa politikā ir iesaistītas citas Eiropas Savienības aģentūras, kas norādītas šajā tabulā (2).

Aģentūra

Galvenā darbības joma

Budžets un darbinieku skaits (2007. gadā)

Eiropas GNSS aģentūra (GSA)

Vada Eiropas satelītu navigācijas programmas (piem., Galileo)

EUR 5,4 miljoni (2009. gadā), 50 darbinieki

Eiropas Savienības Satelītcentrs (EUSC)

Atbalsta ES satelītattēlu analīzē

EUR 16 miljoni (2011. gadā), 100 darbinieki

Eiropas Vides aģentūra (EVA)

Vides jautājumu integrēšana ekonomikas politikā

EUR 41 miljons (2012. gadā), 220 darbinieki

Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA)

Tehniskā un zinātniskā palīdzība ES tiesību aktu izstrādāšanā attiecībā uz jūras drošumu, drošību un piesārņojumu

EUR 54 miljoni (2010. gadā), 200 darbinieki

FRONTEX

Dalībvalstu operatīvā koordinācija attiecībā uz robežu drošību

EUR 22 miljoni (+ EUR 13 miljonu rezerve), 170 darbinieki

Eiropas Aizsardzības aģentūra (EAA)

Sadarbība aizsardzības spēju un bruņojuma jomā

EUR 31 miljons (2010. gadā), 100 darbinieki

Eiropas Pētniecības padome (EPP)

Daļa no Septītās pamatprogrammas. Atbalsta zinātniskos pētījumus un izcilību Eiropā

EUR 32 miljoni (2009. gadā), 220 darbinieki

Pētniecības izpildaģentūra (REA)

Veic daudzu Septītās pamatprogrammas programmu novērtēšanu un pārvaldību

EUR 31 miljons (2009. gadā), 349 darbinieki

| 4.3 | Iepriekš minētie skaitļi liecina par Eiropas Savienības aģentūru, EKA un Eumetsat esošajām operatīvajām spējām satelītu jomā. Attiecībā uz programmas prasībām Komisijai būtu jāņem vērā visi esošie resursi un profesionālās spējas. |
| --- | --- |

4.3

Iepriekš minētie skaitļi liecina par Eiropas Savienības aģentūru, EKA un Eumetsat esošajām operatīvajām spējām satelītu jomā. Attiecībā uz programmas prasībām Komisijai būtu jāņem vērā visi esošie resursi un profesionālās spējas.

| 4.4 | 18. apsvērumā starp dalībniekiem, kas ieviesīs Copernicus, nav skaidri minētas ne EKA, ne Eumetsat. Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā 11. pantu, tās ir jāiekļauj. |
| --- | --- |

4.4

18. apsvērumā starp dalībniekiem, kas ieviesīs Copernicus, nav skaidri minētas ne EKA, ne Eumetsat. Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā 11. pantu, tās ir jāiekļauj.

| 4.5 | Regulas priekšlikuma 12. panta 4. un 5. punkts būtu jāgroza, paredzot formulējumā nevis iespējamību (“var (...) uzticēt”), bet konkrētību (“uztic”). |
| --- | --- |

4.5

Regulas priekšlikuma 12. panta 4. un 5. punkts būtu jāgroza, paredzot formulējumā nevis iespējamību (“var (...) uzticēt”), bet konkrētību (“uztic”).

| 4.6 | Komisija 2. panta 1. punkta (b) apakšpunktā un 4. punkta (b) apakšpunktā noteikusi, ka ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības mērķi ir vieni no Copernicus programmas galvenajiem mērķiem. |
| --- | --- |

4.6

Komisija 2. panta 1. punkta (b) apakšpunktā un 4. punkta (b) apakšpunktā noteikusi, ka ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības mērķi ir vieni no Copernicus programmas galvenajiem mērķiem.

| 4.7 | EESK tam piekrīt, taču aicina šajā nolūkā paredzēt konkrētas un atbilstīgas iniciatīvas, lai to būtu iespējams īstenot. It īpaši tas nepieciešams saistībā ar konkrētiem praktiskiem pasākumiem (lejupējās darbības), kas nosaka ražošanas darbību pievienoto vērtību. Izplatīšana, stimuli izstrādāt lietojumprogrammas sistēmas sagādātājiem datiem, informēšana par Copernicus potenciālu — tie visi ir nozīmīgi pasākumi, kas būtu jāiekļauj regulā, ar skaidru atsauci uz darbībām, kas jāveic, lai sasniegtu izvirzītos mērķus. |
| --- | --- |

4.7

EESK tam piekrīt, taču aicina šajā nolūkā paredzēt konkrētas un atbilstīgas iniciatīvas, lai to būtu iespējams īstenot. It īpaši tas nepieciešams saistībā ar konkrētiem praktiskiem pasākumiem (lejupējās darbības), kas nosaka ražošanas darbību pievienoto vērtību. Izplatīšana, stimuli izstrādāt lietojumprogrammas sistēmas sagādātājiem datiem, informēšana par Copernicus potenciālu — tie visi ir nozīmīgi pasākumi, kas būtu jāiekļauj regulā, ar skaidru atsauci uz darbībām, kas jāveic, lai sasniegtu izvirzītos mērķus.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 299, 14.10.2012., 72. lpp.

1

(2)  Avots: PACT-European Affairs.

2

PACT-European Affairs

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/92 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/92

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par maksu, kas maksājama Eiropas Zāļu aģentūrai par farmakovigilances darbību veikšanu attiecībā uz cilvēkiem paredzētām zālēm”

COM(2013) 472 final – 2013/0222 (COD)

2014/C 67/18

Ziņotāja:
  Renate HEINISCH

Padome 2013. gada 12. jūlijā un Eiropas Parlaments 2013. gada 1. jūlijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 168. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par maksu, kas maksājama Eiropas Zāļu aģentūrai par farmakovigilances darbību veikšanu attiecībā uz cilvēkiem paredzētām zālēm”

COM(2013) 472 final – 2013/0222 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2013. gada 2. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar 144 balsīm par, 1 balsi pret un 7 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kas būtiski sekmē zāļu drošuma un vērtēšanas procedūru pārredzamības uzlabošanu. Komiteja īpaši atzinīgi vērtē uzlabojumus, kas veikti pirmajā Komisijas izstrādātajā projektā, tostarp īpašos noteikumus attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kas būtiski sekmē zāļu drošuma un vērtēšanas procedūru pārredzamības uzlabošanu. Komiteja īpaši atzinīgi vērtē uzlabojumus, kas veikti pirmajā Komisijas izstrādātajā projektā, tostarp īpašos noteikumus attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU).

| 1.2 | Komiteja atbalsta principu, ka tirdzniecības atļauju turētājiem nav divas reizes jāmaksā par vienu un to pašu farmakovigilances darbību. EESK rosina Komisiju nodrošināt, ka vienlaikus ar jaunu maksājumu ieviešanu tiek atceltas dalībvalstīs noteiktās maksas par to pašu darbību. |
| --- | --- |

1.2

Komiteja atbalsta principu, ka tirdzniecības atļauju turētājiem nav divas reizes jāmaksā par vienu un to pašu farmakovigilances darbību. EESK rosina Komisiju nodrošināt, ka vienlaikus ar jaunu maksājumu ieviešanu tiek atceltas dalībvalstīs noteiktās maksas par to pašu darbību.

| 1.3 | EESK atbalsta Komisijas priekšlikumus attiecībā uz periodiski atjaunināto drošuma ziņojumu (PSUR) novērtēšanu un drošuma pētījumu pēc atļauju piešķiršanas (PASS) novērtēšanu. Komiteja tomēr rosina Komisiju paredzēt lielāku maksas samazinājumu attiecībā uz zālēm ar labi pazīstamu drošības profilu. |
| --- | --- |

1.3

EESK atbalsta Komisijas priekšlikumus attiecībā uz periodiski atjaunināto drošuma ziņojumu (PSUR) novērtēšanu un drošuma pētījumu pēc atļauju piešķiršanas (PASS) novērtēšanu. Komiteja tomēr rosina Komisiju paredzēt lielāku maksas samazinājumu attiecībā uz zālēm ar labi pazīstamu drošības profilu.

| 1.4 | EESK uzskata, ka Eiropas Savienībā, pamatojoties uz farmakovigilances datiem (pieprasījumiem), veiktu novērtējumu apstrāde ir valstu uzdevums, ko nevajadzētu finansēt tikai no tirdzniecības atļauju turētāju iemaksām. Šāda novērtēšana ir svarīgs valstu un ES līmeņa atbildīgo iestāžu uzdevums, un Komiteja uzskata, ka tā būtu jāfinansē ar ES līdzekļiem arī tāpēc, lai nodrošinātu vērtēšanas neatkarību. |
| --- | --- |

1.4

EESK uzskata, ka Eiropas Savienībā, pamatojoties uz farmakovigilances datiem (pieprasījumiem), veiktu novērtējumu apstrāde ir valstu uzdevums, ko nevajadzētu finansēt tikai no tirdzniecības atļauju turētāju iemaksām. Šāda novērtēšana ir svarīgs valstu un ES līmeņa atbildīgo iestāžu uzdevums, un Komiteja uzskata, ka tā būtu jāfinansē ar ES līdzekļiem arī tāpēc, lai nodrošinātu vērtēšanas neatkarību.

| 1.5 | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu, ka Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) iekasēs fiksēto gada maksu no tirdzniecības atļauju turētājiem, kas veic farmakovigilances darbības. Tomēr Komiteja atzīmē, ka pašlaik farmakovigilances darbības vēl nav pieejamas vai ir pieejamas tikai ierobežoti. Komiteja tādēļ ierosina šo maksu neiekasēt līdz brīdim, kad minētie pakalpojumi būs pieejami. |
| --- | --- |

1.5

EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu, ka Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) iekasēs fiksēto gada maksu no tirdzniecības atļauju turētājiem, kas veic farmakovigilances darbības. Tomēr Komiteja atzīmē, ka pašlaik farmakovigilances darbības vēl nav pieejamas vai ir pieejamas tikai ierobežoti. Komiteja tādēļ ierosina šo maksu neiekasēt līdz brīdim, kad minētie pakalpojumi būs pieejami.

| 1.6 | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu visus maksājumus pēc iespējas taisnīgāk sadalīt uz visiem attiecīgajiem tirdzniecības atļauju turētājiem. EESK ierosina vēlreiz pārskatīt pieeju, kas saistīta ar “vienībām, par kurām jāmaksā”. |
| --- | --- |

1.6

Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu visus maksājumus pēc iespējas taisnīgāk sadalīt uz visiem attiecīgajiem tirdzniecības atļauju turētājiem. EESK ierosina vēlreiz pārskatīt pieeju, kas saistīta ar “vienībām, par kurām jāmaksā”.

2.   Ievads

| 2.1 | Labas veselības saglabāšana vai atgūšana vairumam iedzīvotāju ir ļoti svarīgs, daudziem pat būtisks jautājums. |
| --- | --- |

2.1

Labas veselības saglabāšana vai atgūšana vairumam iedzīvotāju ir ļoti svarīgs, daudziem pat būtisks jautājums.

| 2.2 | Gan zālēm, gan konsultācijām un ārstēšanai, ko veic medicīnas jomas darbinieki, ir īpaša loma veselības saglabāšanā vai atgūšanā. Pacienti, būdami arī ES iedzīvotāji, pamatoti cer uz iespējami labāku nodrošinātību ar efektīvām un drošām zālēm visās dalībvalstīs. Visā regulējumā, kas attiecas uz zāļu jomu, galvenajām jābūt pacientu interesēm. |
| --- | --- |

2.2

Gan zālēm, gan konsultācijām un ārstēšanai, ko veic medicīnas jomas darbinieki, ir īpaša loma veselības saglabāšanā vai atgūšanā. Pacienti, būdami arī ES iedzīvotāji, pamatoti cer uz iespējami labāku nodrošinātību ar efektīvām un drošām zālēm visās dalībvalstīs. Visā regulējumā, kas attiecas uz zāļu jomu, galvenajām jābūt pacientu interesēm.

| 2.3 | Zāļu lietošanā pēc iespējas jāizslēdz vai iespējami jāsamazina risks, drošībai jābūt pirmajā vietā. Tāpēc ir vajadzīga pietiekama pārbaude pirms atļaujas piešķiršanas, kā arī pastāvīga uzraudzība posmā pēc atļaujas piešķiršanas. Par šo darbību, ko dēvē par farmakovigilanci, ir atbildīgi visi iesaistītie: gan tirdzniecības atļauju turētāji, ārsti un pacienti, gan arī atbildīgās iestādes dalībvalstīs un Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.3

Zāļu lietošanā pēc iespējas jāizslēdz vai iespējami jāsamazina risks, drošībai jābūt pirmajā vietā. Tāpēc ir vajadzīga pietiekama pārbaude pirms atļaujas piešķiršanas, kā arī pastāvīga uzraudzība posmā pēc atļaujas piešķiršanas. Par šo darbību, ko dēvē par farmakovigilanci, ir atbildīgi visi iesaistītie: gan tirdzniecības atļauju turētāji, ārsti un pacienti, gan arī atbildīgās iestādes dalībvalstīs un Eiropas Savienībā.

| 2.4 | Pacienti cer, ka zāles, kas ir atļautas vairākās dalībvalstīs, būs vienoti apstiprinātas visā Eiropā, pamatojoties uz zinātniskiem datiem, par ko viņi saņems saskaņotu informāciju saprotamā valodā. Zinātniskās novērtēšanas koordinēšanā un saskaņotā informēšanā būtiska loma ir Eiropas Zāļu aģentūrai (EMA) un tās specializētajām struktūrām. |
| --- | --- |

2.4

Pacienti cer, ka zāles, kas ir atļautas vairākās dalībvalstīs, būs vienoti apstiprinātas visā Eiropā, pamatojoties uz zinātniskiem datiem, par ko viņi saņems saskaņotu informāciju saprotamā valodā. Zinātniskās novērtēšanas koordinēšanā un saskaņotā informēšanā būtiska loma ir Eiropas Zāļu aģentūrai (EMA) un tās specializētajām struktūrām.

| 2.5 | Lai EMA varētu veikt šos svarīgos uzdevumus, tā ir atbilstoši jāfinansē. Pašlaik Eiropas Zāļu aģentūra nevar iekasēt maksu par daudzām darbībām, kas saistītas ar farmakovigilanci. Šo iespēju paver Komisijas priekšlikums. |
| --- | --- |

2.5

Lai EMA varētu veikt šos svarīgos uzdevumus, tā ir atbilstoši jāfinansē. Pašlaik Eiropas Zāļu aģentūra nevar iekasēt maksu par daudzām darbībām, kas saistītas ar farmakovigilanci. Šo iespēju paver Komisijas priekšlikums.

| 2.6 | Nosakot jaunas kategorijas, par kurām iekasējama maksa, jāraugās, lai zāļu ražotāji nomaksā atbilstošu maksu par aģentūras darbībām. |
| --- | --- |

2.6

Nosakot jaunas kategorijas, par kurām iekasējama maksa, jāraugās, lai zāļu ražotāji nomaksā atbilstošu maksu par aģentūras darbībām.

| 2.7 | Jāparedz tādi zaļu ražotāju maksājumi, lai pacientiem Eiropas Savienībā arī turpmāk būtu pieejamas visas zāles, t.i., lai maksājumu paaugstināšanas gadījumā produktu tirdzniecība ekonomisku iemeslu dēļ netiktu kavēta un pacienti tādēļ nebūtu liegta atbilstoša ārstēšana. |
| --- | --- |

2.7

Jāparedz tādi zaļu ražotāju maksājumi, lai pacientiem Eiropas Savienībā arī turpmāk būtu pieejamas visas zāles, t.i., lai maksājumu paaugstināšanas gadījumā produktu tirdzniecība ekonomisku iemeslu dēļ netiktu kavēta un pacienti tādēļ nebūtu liegta atbilstoša ārstēšana.

| 2.8 | Pacienti cer, ka Eiropas Savienībā farmakovigilances datu novērtēšana tiks veikta, tikai pamatojoties uz zinātniskiem apsvērumiem un neņemot vērā zāļu ražotāju iemaksas. |
| --- | --- |

2.8

Pacienti cer, ka Eiropas Savienībā farmakovigilances datu novērtēšana tiks veikta, tikai pamatojoties uz zinātniskiem apsvērumiem un neņemot vērā zāļu ražotāju iemaksas.

3.   Vispārīga informācija

| 3.1 | Komiteja iepriekšējos atzinumos ir atkārtoti uzsvērusi, cik svarīga Eiropā ir konkurētspējīga un novatoriska zāļu nozare. Pēdējos 50 gados tā ir viena no mūsdienīgajām rūpniecības nozarēm, tajā ir visaugstākie tehnoloģijas standarti un visaugstākais inovācijas līmenis. Šajā nozarē Eiropā ir nodarbināti simtiem tūkstoši speciālistu, kas vairumā ir augsti kvalificēti, un tiek radīta augsta pievienotā vērtība. |
| --- | --- |

3.1

Komiteja iepriekšējos atzinumos ir atkārtoti uzsvērusi, cik svarīga Eiropā ir konkurētspējīga un novatoriska zāļu nozare. Pēdējos 50 gados tā ir viena no mūsdienīgajām rūpniecības nozarēm, tajā ir visaugstākie tehnoloģijas standarti un visaugstākais inovācijas līmenis. Šajā nozarē Eiropā ir nodarbināti simtiem tūkstoši speciālistu, kas vairumā ir augsti kvalificēti, un tiek radīta augsta pievienotā vērtība.

| 3.2 | Tomēr zāļu pozitīvie aspekti var būt saistīti ar nevēlamu blakus iedarbību, kas rodas zāļu nepareizas lietošanas vai ārstēšanas dēļ vai pat nelietpratīgas un/vai nevajadzīgas lietošanas gadījumā. |
| --- | --- |

3.2

Tomēr zāļu pozitīvie aspekti var būt saistīti ar nevēlamu blakus iedarbību, kas rodas zāļu nepareizas lietošanas vai ārstēšanas dēļ vai pat nelietpratīgas un/vai nevajadzīgas lietošanas gadījumā.

| 3.3 | Tādēļ apiešanās ar zālēm ir saistīta ar lielu atbildību un tai ir jāvelta liela uzmanība, jo runa ir par iedzīvotāju veselību, īpaši, ja ņem vērā, ka jaunu zāļu daudzējādo blakusiedarbību bieži var atklāt tikai pēc atļauju piešķiršanas un to atbilstošas izplatīšanas. |
| --- | --- |

3.3

Tādēļ apiešanās ar zālēm ir saistīta ar lielu atbildību un tai ir jāvelta liela uzmanība, jo runa ir par iedzīvotāju veselību, īpaši, ja ņem vērā, ka jaunu zāļu daudzējādo blakusiedarbību bieži var atklāt tikai pēc atļauju piešķiršanas un to atbilstošas izplatīšanas.

| 3.4 | Ar 2010. gada 15 decembrī publicēto grozījumu Direktīvā 2001/83/EK un Regulā Nr. 726/2004 Eiropas Zāļu aģentūrai tika uzticēti jauni uzdevumi farmakovigilances jomā, tostarp ES līmeņa farmakovigilances procedūras, specializētajā literatūrā sastopamo gadījumu izvērtēšana, IT instrumentu labāka izmantošana, kā arī sabiedrības plašāka informēšana. Farmakovigilances tiesību aktos ir arī paredzēts, ka aģentūrai jābūt iespējai šos uzdevumus finansēt ar līdzekļiem, ko iekasē no atļauju turētājiem. Tāpēc ir jāizveido jaunas maksājumu kategorijas, kas sedz jaunos un konkrētos aģentūras uzdevumus. |
| --- | --- |

3.4

Ar 2010. gada 15 decembrī publicēto grozījumu Direktīvā 2001/83/EK un Regulā Nr. 726/2004 Eiropas Zāļu aģentūrai tika uzticēti jauni uzdevumi farmakovigilances jomā, tostarp ES līmeņa farmakovigilances procedūras, specializētajā literatūrā sastopamo gadījumu izvērtēšana, IT instrumentu labāka izmantošana, kā arī sabiedrības plašāka informēšana. Farmakovigilances tiesību aktos ir arī paredzēts, ka aģentūrai jābūt iespējai šos uzdevumus finansēt ar līdzekļiem, ko iekasē no atļauju turētājiem. Tāpēc ir jāizveido jaunas maksājumu kategorijas, kas sedz jaunos un konkrētos aģentūras uzdevumus.

| 3.5 | Lai šīs darbības finansētu, pārskatītajos farmakovigilances tiesību aktos paredzēts iekasēt maksu no tirdzniecības atļauju turētājiem. Šī maksa saistīta ar farmakovigilances darbībām, kas veiktas ES līmenī, jo īpaši saistībā ar novērtēšanas procedūrām, ko lieto visā Eiropas Savienībā. Viena no šīm procedūrām ir zinātniskais novērtējums, ko veic referenti no dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Tātad, šī maksa nav paredzēta valstu kompetento iestāžu valstu līmenī veikto farmakovigilances darbību izmaksu segšanai. Dalībvalstis var attiecīgi turpināt maksas iekasēšanu par valstu līmenī veiktajām darbībām, tomēr minētajai maksai nebūtu jāpārklājas ar maksu, kas paredzēta šajā atzinumā aplūkotā tiesību akta projektā. |
| --- | --- |

3.5

Lai šīs darbības finansētu, pārskatītajos farmakovigilances tiesību aktos paredzēts iekasēt maksu no tirdzniecības atļauju turētājiem. Šī maksa saistīta ar farmakovigilances darbībām, kas veiktas ES līmenī, jo īpaši saistībā ar novērtēšanas procedūrām, ko lieto visā Eiropas Savienībā. Viena no šīm procedūrām ir zinātniskais novērtējums, ko veic referenti no dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Tātad, šī maksa nav paredzēta valstu kompetento iestāžu valstu līmenī veikto farmakovigilances darbību izmaksu segšanai. Dalībvalstis var attiecīgi turpināt maksas iekasēšanu par valstu līmenī veiktajām darbībām, tomēr minētajai maksai nebūtu jāpārklājas ar maksu, kas paredzēta šajā atzinumā aplūkotā tiesību akta projektā.

4.   Definīcijas

| 4.1 | Saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) definīciju jēdziens “farmakovigilance” aptver ar zālēm saistīto risku analīzi un novēršanu; darbības, kuru mērķis ir atklāt, novērtēt, palielināt izpratni un novērst nevēlamu ietekmi vai citas ar zālēm saistītas problēmas; riska pārvaldību; terapijas kļūdu novēršanu; informācijas par zālēm sniegšanu, kā arī racionālas ārstēšanas ar zālēm veicināšanu. |
| --- | --- |

4.1

Saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) definīciju jēdziens “farmakovigilance” aptver ar zālēm saistīto risku analīzi un novēršanu; darbības, kuru mērķis ir atklāt, novērtēt, palielināt izpratni un novērst nevēlamu ietekmi vai citas ar zālēm saistītas problēmas; riska pārvaldību; terapijas kļūdu novēršanu; informācijas par zālēm sniegšanu, kā arī racionālas ārstēšanas ar zālēm veicināšanu.

| 4.2 | Ar jēdzienu “blakusiedarbība” jeb “zāļu nevēlama ietekme” (UAW) apzīmē nevēlamu negatīvu ietekmi, kas rodas ārstēšanas ar zālēm gaitā. |
| --- | --- |

4.2

Ar jēdzienu “blakusiedarbība” jeb “zāļu nevēlama ietekme” (UAW) apzīmē nevēlamu negatīvu ietekmi, kas rodas ārstēšanas ar zālēm gaitā.

| 4.3 | Periodiski atjaunināts drošuma ziņojums (Periodic Safety Update Report — PSUR) ir plašu datu apkopojums par vienas vai vairāku zāļu lietošanu un iespējamajiem riskiem ilgākā laika posmā, parasti vairāk nekā triju gadu posmā; šos ziņojumus tirdzniecības atļauju turētāji iesniedz valstu atbildīgajām iestādēm, ja šajās valstīs attiecīgo zāļu tirdzniecība ir atļauta. |
| --- | --- |

4.3

Periodiski atjaunināts drošuma ziņojums (Periodic Safety Update Report — PSUR) ir plašu datu apkopojums par vienas vai vairāku zāļu lietošanu un iespējamajiem riskiem ilgākā laika posmā, parasti vairāk nekā triju gadu posmā; šos ziņojumus tirdzniecības atļauju turētāji iesniedz valstu atbildīgajām iestādēm, ja šajās valstīs attiecīgo zāļu tirdzniecība ir atļauta.

| 4.4 | Farmakovigilances datu novērtēšana ES līmenī (
  referral
  ) ir regulējoša ES procedūra, lai izšķirtu strīdus starp dažādām zinātniskām pozīcijām vai novērstu šaubas, kas radušās saistībā ar zāļu atļaušanu. |
| --- | --- |

4.4

Farmakovigilances datu novērtēšana ES līmenī (
  referral
  ) ir regulējoša ES procedūra, lai izšķirtu strīdus starp dažādām zinātniskām pozīcijām vai novērstu šaubas, kas radušās saistībā ar zāļu atļaušanu.

| 4.5 | Drošuma pētījums pēc atļaujas saņemšanas (
  Post-Authorisation Safety Study - PASS
  ) ir zinātnisks pētījums, kas sekmē zāļu drošumu. To var brīvprātīgi ierosināt atļaujas turētājs, vai tas jāveic pēc atbildīgās iestādes norādījuma pēc zāļu tirdzniecības atļaujas saņemšanas. Šādu pētījumu svarīgākais mērķis ir atklāt, cik bieži parastos apstākļos vērojamas jau zināmās blakusparādības, noteikt retas, līdz šim nezināmas blakusparādības, kuras to retuma dēļ klīniskos pētījumos nebija atklātas, un izpētīt iespējamos riskus zāļu lietošanā ikdienā noteiktām pacientu grupām (piemēram, ļoti veci cilvēki, grūtnieces, pacienti, kuriem ir ierobežota aknu darbība u.c.). |
| --- | --- |

4.5

Drošuma pētījums pēc atļaujas saņemšanas (
  Post-Authorisation Safety Study - PASS
  ) ir zinātnisks pētījums, kas sekmē zāļu drošumu. To var brīvprātīgi ierosināt atļaujas turētājs, vai tas jāveic pēc atbildīgās iestādes norādījuma pēc zāļu tirdzniecības atļaujas saņemšanas. Šādu pētījumu svarīgākais mērķis ir atklāt, cik bieži parastos apstākļos vērojamas jau zināmās blakusparādības, noteikt retas, līdz šim nezināmas blakusparādības, kuras to retuma dēļ klīniskos pētījumos nebija atklātas, un izpētīt iespējamos riskus zāļu lietošanā ikdienā noteiktām pacientu grupām (piemēram, ļoti veci cilvēki, grūtnieces, pacienti, kuriem ir ierobežota aknu darbība u.c.).

| 4.6 | EudraVigilance (European Union Drug Regulating Authorities Pharmacovigilance) ir informācijas tīkls un pārvaldības sistēma; tas ir viens no EMA svarīgākajiem dienestiem, kura mērķis ir nodrošināt zāļu drošu lietošanu Eiropas Ekonomikas zonā. EudraVigilance īpaši atbalsta ziņojumu par blakusparādībām elektronisku izplatīšanu pirms un pēc atļaujas saņemšanas (arī par aizdomīgiem gadījumiem) un to sistemātisku apkopošanu, kā arī ar zālēm saistītu risku savlaicīgu atpazīšanu un attiecīgu pasākumu īstenošanu, kuru mērķis ir riska samazināšana. |
| --- | --- |

4.6

EudraVigilance (European Union Drug Regulating Authorities Pharmacovigilance) ir informācijas tīkls un pārvaldības sistēma; tas ir viens no EMA svarīgākajiem dienestiem, kura mērķis ir nodrošināt zāļu drošu lietošanu Eiropas Ekonomikas zonā. EudraVigilance īpaši atbalsta ziņojumu par blakusparādībām elektronisku izplatīšanu pirms un pēc atļaujas saņemšanas (arī par aizdomīgiem gadījumiem) un to sistemātisku apkopošanu, kā arī ar zālēm saistītu risku savlaicīgu atpazīšanu un attiecīgu pasākumu īstenošanu, kuru mērķis ir riska samazināšana.

| 4.7 | Extended EudraVigilance Medicinal Product Dictionary (
  xEVMPD
  ) ir paplašināts 2011. gadā apstiprinātā zāļu saraksta EVMPD variants. Atļauju turētāji tajā ievada informāciju par visām Eiropas Ekonomikas zonā atļautajām zālēm, arī par produktu nosaukumiem, atļauju turētājiem un to farmakovigilances sistēmām, atļauju veidiem un statusu, farmaceitisko sastāvu un stiprumu, lietošanas veidu un jomām, kā arī aktīvajām un palīgvielām. ES zāļu saraksts bija pilnībā jāizveido līdz 2012. gada 2. jūlijam, taču pašreiz tas ir lietojams tikai ierobežoti. |
| --- | --- |

4.7

Extended EudraVigilance Medicinal Product Dictionary (
  xEVMPD
  ) ir paplašināts 2011. gadā apstiprinātā zāļu saraksta EVMPD variants. Atļauju turētāji tajā ievada informāciju par visām Eiropas Ekonomikas zonā atļautajām zālēm, arī par produktu nosaukumiem, atļauju turētājiem un to farmakovigilances sistēmām, atļauju veidiem un statusu, farmaceitisko sastāvu un stiprumu, lietošanas veidu un jomām, kā arī aktīvajām un palīgvielām. ES zāļu saraksts bija pilnībā jāizveido līdz 2012. gada 2. jūlijam, taču pašreiz tas ir lietojams tikai ierobežoti.

| 4.8 | “Vienība, par kuru jāmaksā” ir jebkurš atsevišķs ieraksts datu bankā saskaņā ar Regulas Nr. 726/2004 57. panta 1. punkta 1. apakšpunktu (xEVMPD), pamatojoties uz visu Eiropas Savienībā atļauto cilvēkiem paredzēto zāļu sarakstu, uz ko norādīts minētās regulas 57. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

4.8

“Vienība, par kuru jāmaksā” ir jebkurš atsevišķs ieraksts datu bankā saskaņā ar Regulas Nr. 726/2004 57. panta 1. punkta 1. apakšpunktu (xEVMPD), pamatojoties uz visu Eiropas Savienībā atļauto cilvēkiem paredzēto zāļu sarakstu, uz ko norādīts minētās regulas 57. panta 2. punktā.

5.   Juridiskais pamats

| 5.1 | Priekšlikuma juridisko pamatu veido LESD 114. pants un 168. panta 4. punkta c) apakšpunkts. Priekšlikums regulai ir balstīts uz LESD 114. pantu tādēļ, ka atšķirības valstu juridiskajos, regulatīvajos un administratīvajos noteikumos par zālēm var ietekmēt Savienības iekšējo tirdzniecību un līdz ar to arī tieši ietekmēt iekšējā tirgus darbību. |
| --- | --- |

5.1

Priekšlikuma juridisko pamatu veido LESD 114. pants un 168. panta 4. punkta c) apakšpunkts. Priekšlikums regulai ir balstīts uz LESD 114. pantu tādēļ, ka atšķirības valstu juridiskajos, regulatīvajos un administratīvajos noteikumos par zālēm var ietekmēt Savienības iekšējo tirdzniecību un līdz ar to arī tieši ietekmēt iekšējā tirgus darbību.

| 5.2 | Priekšlikuma pamatā ir arī LESD 168. panta 4. punkta c) apakšpunkts, jo priekšlikuma mērķis ir noteikt augstus zāļu kvalitātes un drošuma standartus. |
| --- | --- |

5.2

Priekšlikuma pamatā ir arī LESD 168. panta 4. punkta c) apakšpunkts, jo priekšlikuma mērķis ir noteikt augstus zāļu kvalitātes un drošuma standartus.

6.   Subsidiaritātes un proporcionalitātes princips

| 6.1 | EMA ir ar Regulu (ES) Nr. 726/2004 izveidota decentralizēta Eiropas aģentūra, un tāpēc lēmums par tās finansēšanu un maksas iekasēšanu jāpieņem ES līmenī. Jaunie farmakovigilances noteikumi ir tiesiskais pamats tam, ka aģentūra palielina ar farmakovigilanci saistītos maksājumus. Tāpēc tikai Eiropas Savienība var pilnvarot aģentūru palielināt šādus maksājumus. Atzinumā aplūkotais regulas priekšlikums attiecas tikai uz farmakovigilances darbībām, kuras veic ES līmenī un kurās iesaistīta aģentūra. Par farmakovigilances darbībām, ko veic tikai valstu līmenī, ES nav atbildīga, un dalībvalstis var noteikt citus maksājumus. |
| --- | --- |

6.1

EMA ir ar Regulu (ES) Nr. 726/2004 izveidota decentralizēta Eiropas aģentūra, un tāpēc lēmums par tās finansēšanu un maksas iekasēšanu jāpieņem ES līmenī. Jaunie farmakovigilances noteikumi ir tiesiskais pamats tam, ka aģentūra palielina ar farmakovigilanci saistītos maksājumus. Tāpēc tikai Eiropas Savienība var pilnvarot aģentūru palielināt šādus maksājumus. Atzinumā aplūkotais regulas priekšlikums attiecas tikai uz farmakovigilances darbībām, kuras veic ES līmenī un kurās iesaistīta aģentūra. Par farmakovigilances darbībām, ko veic tikai valstu līmenī, ES nav atbildīga, un dalībvalstis var noteikt citus maksājumus.

| 6.2 | Komisija uzskata, ka priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tajā paredzēti tikai tie pasākumi, kas nepieciešami vispārējā mērķa sasniegšanai; šis mērķis ir palielināt maksu, lai varētu atbilstoši piemērot kopš 2012. gada jūlija spēkā esošos farmakovigilances noteikumus. |
| --- | --- |

6.2

Komisija uzskata, ka priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tajā paredzēti tikai tie pasākumi, kas nepieciešami vispārējā mērķa sasniegšanai; šis mērķis ir palielināt maksu, lai varētu atbilstoši piemērot kopš 2012. gada jūlija spēkā esošos farmakovigilances noteikumus.

7.   Vispārīgas piezīmes

| 7.1 | EESK atzīmē, ka zālēm ir pozitīva un svarīga loma iedzīvotāju dzīves kvalitātes nodrošināšanā, un Komiteja vienmēr atzinīgi vērtējusi visas iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot zāļu lietošanas drošumu, kas ir svarīgs veselības aizsardzības faktors. |
| --- | --- |

7.1

EESK atzīmē, ka zālēm ir pozitīva un svarīga loma iedzīvotāju dzīves kvalitātes nodrošināšanā, un Komiteja vienmēr atzinīgi vērtējusi visas iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot zāļu lietošanas drošumu, kas ir svarīgs veselības aizsardzības faktors.

| 7.2 | EESK atbalsta Komisijas centienus, pārstrādājot Direktīvu 2001/83/EK un Regulu (ES) Nr. 726/2004, uzlabot un, ievērojot pacientu un zāļu ražotāju intereses, vienkāršot tiesību aktus farmakovigilances jomā. Tādējādi Komisija sniedz svarīgu ieguldījumu arī iekšējā tirgus tālākā attīstīšanā un padziļināšanā tādā kompleksā un nozīmīgā jomā kā zāļu nozare. |
| --- | --- |

7.2

EESK atbalsta Komisijas centienus, pārstrādājot Direktīvu 2001/83/EK un Regulu (ES) Nr. 726/2004, uzlabot un, ievērojot pacientu un zāļu ražotāju intereses, vienkāršot tiesību aktus farmakovigilances jomā. Tādējādi Komisija sniedz svarīgu ieguldījumu arī iekšējā tirgus tālākā attīstīšanā un padziļināšanā tādā kompleksā un nozīmīgā jomā kā zāļu nozare.

| 7.3 | Komiteja atzīmē arī svarīgo ieguldījumu, ko šajā sakarā sniedz EMA, jo tā ir struktūra, kas Eiropas Savienībā koordinē zinātniski pamatotas un vienotas informācijas par zāļu riskiem sniegšanu pacientiem. |
| --- | --- |

7.3

Komiteja atzīmē arī svarīgo ieguldījumu, ko šajā sakarā sniedz EMA, jo tā ir struktūra, kas Eiropas Savienībā koordinē zinātniski pamatotas un vienotas informācijas par zāļu riskiem sniegšanu pacientiem.

| 7.4 | EESK atbalsta Komisijas priekšlikumā minēto mērķi nodrošināt, ka Eiropas Zāļu aģentūra var iekasēt attiecīgu maksu par saviem pakalpojumiem farmakovigilances jomā. |
| --- | --- |

7.4

EESK atbalsta Komisijas priekšlikumā minēto mērķi nodrošināt, ka Eiropas Zāļu aģentūra var iekasēt attiecīgu maksu par saviem pakalpojumiem farmakovigilances jomā.

8.   Īpašas piezīmes

| 8.1 | Šajā sakarā EESK principā atzinīgi vērtē 4. un 5. pantā minētās darbības, par kurām iekasējama maksa. Gan 4. pantā minētajiem PSUR, gan 5. pantā minētajiem drošuma pētījumiem pēc atļaujas saņemšanas ir ļoti svarīga loma risku savlaicīgā atklāšanā, un tāpēc no pacientu viedokļa tie ir pilnībā atbalstāmi. |
| --- | --- |

8.1

Šajā sakarā EESK principā atzinīgi vērtē 4. un 5. pantā minētās darbības, par kurām iekasējama maksa. Gan 4. pantā minētajiem PSUR, gan 5. pantā minētajiem drošuma pētījumiem pēc atļaujas saņemšanas ir ļoti svarīga loma risku savlaicīgā atklāšanā, un tāpēc no pacientu viedokļa tie ir pilnībā atbalstāmi.

| 8.2 | Komiteja uzskata, ka saistībā ar zālēm, kam ir labi pazīstams drošības profils, gatavojot gan periodiskos drošuma ziņojumus, gan drošuma pētījumus pēc atļaujas saņemšanas, būs jāiesniedz mazāk dokumentu nekā saistībā ar jaunām un novatoriskām zālēm. Tāpēc Zāļu aģentūrai un iesaistītajiem referentiem dokumentu apstrādei un pārbaudei būs jāvelta daudz mazāk laika nekā jaunu un novatorisku zāļu gadījumā. Komiteja aicina Komisiju attiecībā uz zālēm ar labi pazīstamu drošības profilu paredzēt lielāku maksas samazinājumu, kas attiektos uz 4. un 5. pantā minētajiem dokumentiem. |
| --- | --- |

8.2

Komiteja uzskata, ka saistībā ar zālēm, kam ir labi pazīstams drošības profils, gatavojot gan periodiskos drošuma ziņojumus, gan drošuma pētījumus pēc atļaujas saņemšanas, būs jāiesniedz mazāk dokumentu nekā saistībā ar jaunām un novatoriskām zālēm. Tāpēc Zāļu aģentūrai un iesaistītajiem referentiem dokumentu apstrādei un pārbaudei būs jāvelta daudz mazāk laika nekā jaunu un novatorisku zāļu gadījumā. Komiteja aicina Komisiju attiecībā uz zālēm ar labi pazīstamu drošības profilu paredzēt lielāku maksas samazinājumu, kas attiektos uz 4. un 5. pantā minētajiem dokumentiem.

| 8.3 | Komiteja tomēr neuzskata, ka būtu lietderīgi noteikt Komisijas priekšlikuma 6. pantā minēto maksu par novērtēšanu saistībā ar pieprasījumiem. Gluži pretēji, EESK uzskata, ka šādi novērtējumi būtu jāveic neatkarīgi no zāļu ražošanas nozares maksājumiem un būtu jāorientē tikai uz pacientu interesēm. Izdevumi būtu jāsedz no ES budžeta. |
| --- | --- |

8.3

Komiteja tomēr neuzskata, ka būtu lietderīgi noteikt Komisijas priekšlikuma 6. pantā minēto maksu par novērtēšanu saistībā ar pieprasījumiem. Gluži pretēji, EESK uzskata, ka šādi novērtējumi būtu jāveic neatkarīgi no zāļu ražošanas nozares maksājumiem un būtu jāorientē tikai uz pacientu interesēm. Izdevumi būtu jāsedz no ES budžeta.

| 8.4 | EESK principā atbalsta arī 7. pantā ierosināto fiksēto gada maksu. Komiteja tomēr uzskata, ka šī maksa būtu jāiekasē tikai tad, kad Eiropas Zāļu aģentūra uzņēmumiem, no kuriem iekasē šo maksu, spēs pilnībā nodrošināt no šīs maksas finansētos farmakovigilances pakalpojumus. Komiteja neuzskata, ka ierosinājums radīt saikni ar vienībām, par kurām jāmaksā, ir lietderīgs. |
| --- | --- |

8.4

EESK principā atbalsta arī 7. pantā ierosināto fiksēto gada maksu. Komiteja tomēr uzskata, ka šī maksa būtu jāiekasē tikai tad, kad Eiropas Zāļu aģentūra uzņēmumiem, no kuriem iekasē šo maksu, spēs pilnībā nodrošināt no šīs maksas finansētos farmakovigilances pakalpojumus. Komiteja neuzskata, ka ierosinājums radīt saikni ar vienībām, par kurām jāmaksā, ir lietderīgs.

| 8.5 | Komiteja atzinīgi vērtē ierosinājumus par maksas atlaidēm un atbrīvojumiem mazajiem un mikrouzņēmumiem. |
| --- | --- |

8.5

Komiteja atzinīgi vērtē ierosinājumus par maksas atlaidēm un atbrīvojumiem mazajiem un mikrouzņēmumiem.

| 8.6 | Ierosinātajai fiksētajai gada maksai pašlaik patiešām atbilst tikai daļa no attiecīgajiem Eiropas Zāļu aģentūras pakalpojumiem; tādēļ pašlaik šīs maksas iekasēšana pilnā apmērā vēl nav attaisnojama. Komiteja tāpēc ierosina līdz minēto pakalpojumu nodrošināšanai šo maksu neiekasēt. Laiku, kad šie pakalpojumi būs pieejami, var apstiprināt un paziņot EMA izpilddirektors saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1235/2010 24. panta 2. rindkopas 3. teikumu. Šajā pantā noteikts: “Aģentūras valde, pamatojoties uz neatkarīgu revīzijas ziņojumu, kurā ņemts vērā Farmakovigilances riska vērtēšanas komitejas ieteikums, apstiprina un ziņo, kad datubāze Eudravigilance darbojas pilnībā [...].” |
| --- | --- |

8.6

Ierosinātajai fiksētajai gada maksai pašlaik patiešām atbilst tikai daļa no attiecīgajiem Eiropas Zāļu aģentūras pakalpojumiem; tādēļ pašlaik šīs maksas iekasēšana pilnā apmērā vēl nav attaisnojama. Komiteja tāpēc ierosina līdz minēto pakalpojumu nodrošināšanai šo maksu neiekasēt. Laiku, kad šie pakalpojumi būs pieejami, var apstiprināt un paziņot EMA izpilddirektors saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1235/2010 24. panta 2. rindkopas 3. teikumu. Šajā pantā noteikts: “Aģentūras valde, pamatojoties uz neatkarīgu revīzijas ziņojumu, kurā ņemts vērā Farmakovigilances riska vērtēšanas komitejas ieteikums, apstiprina un ziņo, kad datubāze Eudravigilance darbojas pilnībā [...].”

| 8.7 | Saistībā ar “vienību, par kuru jāmaksā” jānorāda: tā kā apstākļi valstīs ir atšķirīgi, var, piemēram, gadīties, ka vienādas atļaujas vienā valstī nonāk apgrozībā vairākās valodās un attiecībā uz šo atļauju datu bankā ir vairāki ieraksti. Farmakovigilances darbības galvenokārt tiek veiktas saistībā ar konkrētu aktīvo vielu, nevis, pamatojoties uz “vienībām, par kurām jāmaksā”, un atbilstoši tam par šīm darbībām būtu arī jāmaksā. Komiteja tāpēc ierosina, ka vienībai, par kuru jāmaksā, jāattiecas uz Eiropas procedūras numuru. Valstu atļaujas nebūtu jāskaita vairākas reizes. |
| --- | --- |

8.7

Saistībā ar “vienību, par kuru jāmaksā” jānorāda: tā kā apstākļi valstīs ir atšķirīgi, var, piemēram, gadīties, ka vienādas atļaujas vienā valstī nonāk apgrozībā vairākās valodās un attiecībā uz šo atļauju datu bankā ir vairāki ieraksti. Farmakovigilances darbības galvenokārt tiek veiktas saistībā ar konkrētu aktīvo vielu, nevis, pamatojoties uz “vienībām, par kurām jāmaksā”, un atbilstoši tam par šīm darbībām būtu arī jāmaksā. Komiteja tāpēc ierosina, ka vienībai, par kuru jāmaksā, jāattiecas uz Eiropas procedūras numuru. Valstu atļaujas nebūtu jāskaita vairākas reizes.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/96 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/96

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Pilnīgs e-iepirkums valsts pārvaldes modernizēšanai” ”

COM(2013) 453 final

2014/C 67/19

Ziņotājs:
  Paulo BARROS VALE

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu 2013. gada 26. jūnijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Pilnīgs e-iepirkums valsts pārvaldes modernizēšanai””

COM(2013) 453 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 2. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar 147 balsīm par, 3 balsīm pret un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) jau ir paudusi atbalstu ātrai un pilnīgai (1) elektroniskā iepirkuma ieviešanai (2) un tagad šo atbalstu šīs prakses vispārējai piemērošanai pauž atkārtoti, jo tā dod iespēju optimālāk izmantot resursus. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) jau ir paudusi atbalstu ātrai un pilnīgai (1) elektroniskā iepirkuma ieviešanai (2) un tagad šo atbalstu šīs prakses vispārējai piemērošanai pauž atkārtoti, jo tā dod iespēju optimālāk izmantot resursus.

| 1.2 | Pilnīgs e-iepirkums ir jāuzskata par valsts pārvaldes modernizācijas līdzekli, jo, uzlabojot šīs darbības noteiktību un pārskatāmību, palielināsies tās efektivitāte. |
| --- | --- |

1.2

Pilnīgs e-iepirkums ir jāuzskata par valsts pārvaldes modernizācijas līdzekli, jo, uzlabojot šīs darbības noteiktību un pārskatāmību, palielināsies tās efektivitāte.

| 1.3 | E-iepirkums paver jaunas iespējas arī uzņēmumiem, īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), jo atvērtākā un pārskatāmākā tirgū tiem radīsies jaunas iespējas. |
| --- | --- |

1.3

E-iepirkums paver jaunas iespējas arī uzņēmumiem, īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), jo atvērtākā un pārskatāmākā tirgū tiem radīsies jaunas iespējas.

| 1.4 | Tomēr EESK pauž bažas par līdzšinējiem vājajiem rezultātiem, kas liecina par to, ka varētu būt apgrūtināta sākotnēji iecerētā mērķa — līdz 2016. gadam pilnībā pāriet uz publisko e-iepirkumu — sasniegšana. |
| --- | --- |

1.4

Tomēr EESK pauž bažas par līdzšinējiem vājajiem rezultātiem, kas liecina par to, ka varētu būt apgrūtināta sākotnēji iecerētā mērķa — līdz 2016. gadam pilnībā pāriet uz publisko e-iepirkumu — sasniegšana.

| 1.5 | Ar nožēlu nākas konstatēt, ka dalībvalstu interese par e-iepirkumu ir zema un tās joprojām kavējas ieviest praksi, kas nodrošina priekšrocības valsts pārvaldes jomā un uzņēmumu darbībā. Komisijai arī turpmāk būs jāpārliecina par pilnīga e-iepirkuma ieviešanu, gan publiskā e-iepirkuma sistēmu ieviešot savās procedūrās, gan pieņemot tiesību aktus un izplatot labas prakses piemērus. Tāpēc atzinīgi vērtē to, ka Komisija jau tagad ir nodevusi savus publiskā iepirkuma risinājumus to dalībvalstu rīcībā, kas tos vēlas izmantot. |
| --- | --- |

1.5

Ar nožēlu nākas konstatēt, ka dalībvalstu interese par e-iepirkumu ir zema un tās joprojām kavējas ieviest praksi, kas nodrošina priekšrocības valsts pārvaldes jomā un uzņēmumu darbībā. Komisijai arī turpmāk būs jāpārliecina par pilnīga e-iepirkuma ieviešanu, gan publiskā e-iepirkuma sistēmu ieviešot savās procedūrās, gan pieņemot tiesību aktus un izplatot labas prakses piemērus. Tāpēc atzinīgi vērtē to, ka Komisija jau tagad ir nodevusi savus publiskā iepirkuma risinājumus to dalībvalstu rīcībā, kas tos vēlas izmantot.

| 1.6 | Publiskā iepirkuma joma nav viendabīga: līdzās pastāv dažādi risinājumi un platformas, kas lielākajā daļā gadījumu nav izstrādāti tā, lai nodrošinātu sadarbspēju. Stratēģisko nostādņu neesamība un dalībvalstu nevēlēšanās ieviest kopējus risinājumus, kas nodrošinātu vispārēju piekļuvi, apgrūtina valsts un pārrobežu uzņēmumus un tādējādi ierobežo konkurences brīvību. Komisijai ir jācenšas šo stāvokli izlīdzināt, saskaņojot attiecīgās tehniskās prasības, un tas jādara, pamatojoties uz jau paveikto darbu, kas guvis atbalstu, īpaši projekta PEPPOL ietvaros, un kas ir saņēmis vispārēju atzinību. Saskaņošana nozīmē būtisku soli uz priekšu tāda tirgus demokratizācijas jomā, kam vajadzētu būt pārredzamam un pieejamam no publisko līdzekļu izmantošanas stingrības viedokļa. |
| --- | --- |

1.6

Publiskā iepirkuma joma nav viendabīga: līdzās pastāv dažādi risinājumi un platformas, kas lielākajā daļā gadījumu nav izstrādāti tā, lai nodrošinātu sadarbspēju. Stratēģisko nostādņu neesamība un dalībvalstu nevēlēšanās ieviest kopējus risinājumus, kas nodrošinātu vispārēju piekļuvi, apgrūtina valsts un pārrobežu uzņēmumus un tādējādi ierobežo konkurences brīvību. Komisijai ir jācenšas šo stāvokli izlīdzināt, saskaņojot attiecīgās tehniskās prasības, un tas jādara, pamatojoties uz jau paveikto darbu, kas guvis atbalstu, īpaši projekta PEPPOL ietvaros, un kas ir saņēmis vispārēju atzinību. Saskaņošana nozīmē būtisku soli uz priekšu tāda tirgus demokratizācijas jomā, kam vajadzētu būt pārredzamam un pieejamam no publisko līdzekļu izmantošanas stingrības viedokļa.

| 1.7 | EESK arī uzskata, ka ierosinātajiem risinājumiem vajadzētu būt vispārēji pieejamiem, bez valodas barjerām un bez piekļuves apgrūtinājumiem cilvēkiem ar invaliditāti. Turklāt ir svarīgi rūpēties par to, lai platformu izveides vai pastāvošo platformu pielāgošanas, kā arī to uzturēšanas izmaksas saglabātos zemas. Tāpēc standartizācijai ir būtiska nozīme. |
| --- | --- |

1.7

EESK arī uzskata, ka ierosinātajiem risinājumiem vajadzētu būt vispārēji pieejamiem, bez valodas barjerām un bez piekļuves apgrūtinājumiem cilvēkiem ar invaliditāti. Turklāt ir svarīgi rūpēties par to, lai platformu izveides vai pastāvošo platformu pielāgošanas, kā arī to uzturēšanas izmaksas saglabātos zemas. Tāpēc standartizācijai ir būtiska nozīme.

| 1.8 | Publiskais iepirkums joprojām sagādā piekļuves grūtības MVU, kuri nav pietiekami lieli un kuriem trūkst cilvēkresursu un finansējuma. EESK atkārtoti pauž nostāju, ka šīs jomas Eiropas tiesību aktiem būtu jāatbalsta MVU tā, lai tie spētu izpildīt visus nosacījumus kapitāla un pieredzes ziņā, īpaši veidojot konsorcijus vai uzņēmumu pagaidu apvienības (3). |
| --- | --- |

1.8

Publiskais iepirkums joprojām sagādā piekļuves grūtības MVU, kuri nav pietiekami lieli un kuriem trūkst cilvēkresursu un finansējuma. EESK atkārtoti pauž nostāju, ka šīs jomas Eiropas tiesību aktiem būtu jāatbalsta MVU tā, lai tie spētu izpildīt visus nosacījumus kapitāla un pieredzes ziņā, īpaši veidojot konsorcijus vai uzņēmumu pagaidu apvienības (3).

| 1.9 | Izskatāmās direktīvas priekšlikums par elektroniskajiem rēķiniem publiskajā iepirkumā ir vēl viens būtisks sasniegums virzībā uz pilnīga publiskā e-iepirkuma ieviešanas cikla pabeigšanu. Rēķina satura vienādošana, kas nodrošinās sadarbspēju, būs liels ieguvums. Tomēr EESK uzskata, ka, neraugoties uz šiem pozitīvajiem aspektiem, šajā nolūkā ir paredzēti pārāk ilgi pieņemšanas un vispārējas ieviešanas termiņi. Laikā, kad notiek nepārtraukta tehnoloģiju attīstība, standartizācija nav atliekama un ir ļoti gaidīta, jo pretējā gadījumā risinājumi var izrādīties nederīgi. |
| --- | --- |

1.9

Izskatāmās direktīvas priekšlikums par elektroniskajiem rēķiniem publiskajā iepirkumā ir vēl viens būtisks sasniegums virzībā uz pilnīga publiskā e-iepirkuma ieviešanas cikla pabeigšanu. Rēķina satura vienādošana, kas nodrošinās sadarbspēju, būs liels ieguvums. Tomēr EESK uzskata, ka, neraugoties uz šiem pozitīvajiem aspektiem, šajā nolūkā ir paredzēti pārāk ilgi pieņemšanas un vispārējas ieviešanas termiņi. Laikā, kad notiek nepārtraukta tehnoloģiju attīstība, standartizācija nav atliekama un ir ļoti gaidīta, jo pretējā gadījumā risinājumi var izrādīties nederīgi.

| 1.10 | Komisijas finansējums e-iepirkuma Eiropas mēroga infrastruktūras veidošanai ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (CEF) palīdzību būtu pelnījis atzinīgu vērtējumu, taču to apdraud Padomes īstenotais piešķirtā finansējuma drastiskais samazinājums. EESK pauž nožēlu par šo samazinājumu, kas iedragā Komisijas atbalstītos vispārējas intereses projektus īpaši publiskā e-iepirkuma attīstības un ieviešanas atbalsta jomā. |
| --- | --- |

1.10

Komisijas finansējums e-iepirkuma Eiropas mēroga infrastruktūras veidošanai ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (CEF) palīdzību būtu pelnījis atzinīgu vērtējumu, taču to apdraud Padomes īstenotais piešķirtā finansējuma drastiskais samazinājums. EESK pauž nožēlu par šo samazinājumu, kas iedragā Komisijas atbalstītos vispārējas intereses projektus īpaši publiskā e-iepirkuma attīstības un ieviešanas atbalsta jomā.

| 1.11 | EESK uzsver, ka šajā jomā tāpat kā citās, kurās ir paredzētas pārmaiņas, cilvēku apmācībai ir primāra nozīme. Atzinīgi vērtējama arī apmācības programmu finansēšanas iespēja, izmantojot 2014.–2020. gada struktūrfondus. Taču nedrīkst aizmirst publiskā sektora darbinieku apmācību. Ļoti svarīgi ir viņiem dot iespēju iegūt jaunas tehniskās prasmes un iepazīt jauno virtuālā darba realitāti. |
| --- | --- |

1.11

EESK uzsver, ka šajā jomā tāpat kā citās, kurās ir paredzētas pārmaiņas, cilvēku apmācībai ir primāra nozīme. Atzinīgi vērtējama arī apmācības programmu finansēšanas iespēja, izmantojot 2014.–2020. gada struktūrfondus. Taču nedrīkst aizmirst publiskā sektora darbinieku apmācību. Ļoti svarīgi ir viņiem dot iespēju iegūt jaunas tehniskās prasmes un iepazīt jauno virtuālā darba realitāti.

| 1.12 | EESK, izmantojot šo iespēju, neatlaidīgi aicina Padomi mudināt dalībvalstis praksē īstenot Komisijas un konsultatīvo struktūru sagatavotajos dokumentos paustās idejas, lai pastiprinātu paveiktā darba rezultātus. |
| --- | --- |

1.12

EESK, izmantojot šo iespēju, neatlaidīgi aicina Padomi mudināt dalībvalstis praksē īstenot Komisijas un konsultatīvo struktūru sagatavotajos dokumentos paustās idejas, lai pastiprinātu paveiktā darba rezultātus.

2.   Dokumenta kopsavilkums

| 2.1 | Izskatāmajā paziņojumā ir sniegts pārskats par pilnīga e-iepirkuma īstenošanu ES un par sasniegto izpildot 2012. gada paziņojumā “E-iepirkuma stratēģija” (4) noteiktos pasākumus. |
| --- | --- |

2.1

Izskatāmajā paziņojumā ir sniegts pārskats par pilnīga e-iepirkuma īstenošanu ES un par sasniegto izpildot 2012. gada paziņojumā “E-iepirkuma stratēģija” (4) noteiktos pasākumus.

| 2.2 | Publiskā iepirkuma procedūru reforma, valsts pārvaldes digitalizācija, administratīvā sloga samazināšana un pārredzamības uzlabošana veicina ekonomisko izaugsmi, turklāt Komisija 2012. gadā un 2013. gadā valsts pārvaldes modernizāciju ir noteikusi par vienu no prioritātēm savā gada izaugsmes pētījumā. Preču, pakalpojumu un būvdarbu publiskais iepirkums sasniedz 19 % no ES IKP (saskaņā ar 2011. gada datiem). Tas apliecina, ka ir svarīgi reformēt publiskā iepirkuma procedūras, lai samazinātu publiskos izdevumus un ietaupītu būtisku resursu apjomu, ko varētu investēt izaugsmes veicināšanā. |
| --- | --- |

2.2

Publiskā iepirkuma procedūru reforma, valsts pārvaldes digitalizācija, administratīvā sloga samazināšana un pārredzamības uzlabošana veicina ekonomisko izaugsmi, turklāt Komisija 2012. gadā un 2013. gadā valsts pārvaldes modernizāciju ir noteikusi par vienu no prioritātēm savā gada izaugsmes pētījumā. Preču, pakalpojumu un būvdarbu publiskais iepirkums sasniedz 19 % no ES IKP (saskaņā ar 2011. gada datiem). Tas apliecina, ka ir svarīgi reformēt publiskā iepirkuma procedūras, lai samazinātu publiskos izdevumus un ietaupītu būtisku resursu apjomu, ko varētu investēt izaugsmes veicināšanā.

| 2.3 | E-iepirkuma procedūru reforma un elektroniskā iesniegšanas modeļa ieviešana pilnīga e-iepirkuma jomā ir arī iespēja veikt valsts administrācijas organizatoriskās struktūras inovāciju, lai stiprinātu pārredzamību un noteiktību, tādējādi veicinot stratēģijā “Eiropa 2020” noteikto ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu. |
| --- | --- |

2.3

E-iepirkuma procedūru reforma un elektroniskā iesniegšanas modeļa ieviešana pilnīga e-iepirkuma jomā ir arī iespēja veikt valsts administrācijas organizatoriskās struktūras inovāciju, lai stiprinātu pārredzamību un noteiktību, tādējādi veicinot stratēģijā “Eiropa 2020” noteikto ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu.

| 2.4 | Pašlaik praktiski visiem MVU ir pieejams internets: 2012. gadā tikai 4,6 % šo uzņēmumu nebija interneta pieslēguma (5). Līdz ar to lielākā daļa MVU ir gatavi pilnīgam publiskam elektroniskajam iepirkumam. Turklāt to valstu uzņēmumi, kurās e-iepirkums ir kļuvis par parastu praksi, apliecina, ka tā ir pozitīva pieredze. Tomēr īpaša uzmanība ir jāpievērš elektronisko rēķinu sagatavošanai un tādu publiskā e-iepirkuma procedūru ieviešanai, kas neradītu lielas izmaksas un ko būtu vienkārši izmantot. |
| --- | --- |

2.4

Pašlaik praktiski visiem MVU ir pieejams internets: 2012. gadā tikai 4,6 % šo uzņēmumu nebija interneta pieslēguma (5). Līdz ar to lielākā daļa MVU ir gatavi pilnīgam publiskam elektroniskajam iepirkumam. Turklāt to valstu uzņēmumi, kurās e-iepirkums ir kļuvis par parastu praksi, apliecina, ka tā ir pozitīva pieredze. Tomēr īpaša uzmanība ir jāpievērš elektronisko rēķinu sagatavošanai un tādu publiskā e-iepirkuma procedūru ieviešanai, kas neradītu lielas izmaksas un ko būtu vienkārši izmantot.

| 2.5 | Lai gan internets tagad tiek plaši izmantots, publiskais e-iepirkums vēl ir tikai aizmetņa stadijā. Komisija ierosina to noteikt par obligāti ieviešamu līdz 2016. gada vidum. Pagaidām piedāvājumu elektroniskās iesniegšanas ieviešana nav sasniegusi plašus apmērus (tās līmenis ir aptuveni 10 %), un lielākajā daļā dalībvalstu piedāvājumu elektroniska iesniegšana ir fakultatīva. Vienīgais izņēmums ir Portugāle, kura to ir noteikusi par obligātu sākot no noteikta līmeņa. Elektroniskie rēķini jau ir ieviesti dažās dalībvalstīs sākot no noteikta līmeņa, bet saskaņā ar aplēsēm tikai 12 % uzņēmumu izmanto elektroniskos līdzekļus, lai publiskajām iestādēm nosūtītu rēķinus vai lai tos saņemtu. |
| --- | --- |

2.5

Lai gan internets tagad tiek plaši izmantots, publiskais e-iepirkums vēl ir tikai aizmetņa stadijā. Komisija ierosina to noteikt par obligāti ieviešamu līdz 2016. gada vidum. Pagaidām piedāvājumu elektroniskās iesniegšanas ieviešana nav sasniegusi plašus apmērus (tās līmenis ir aptuveni 10 %), un lielākajā daļā dalībvalstu piedāvājumu elektroniska iesniegšana ir fakultatīva. Vienīgais izņēmums ir Portugāle, kura to ir noteikusi par obligātu sākot no noteikta līmeņa. Elektroniskie rēķini jau ir ieviesti dažās dalībvalstīs sākot no noteikta līmeņa, bet saskaņā ar aplēsēm tikai 12 % uzņēmumu izmanto elektroniskos līdzekļus, lai publiskajām iestādēm nosūtītu rēķinus vai lai tos saņemtu.

| 2.6 | Būtu nepieciešams standartizēt publisko e-iepirkumu, panākt, lai e-rēķins publiskā iepirkuma jomā kļūtu par normu, nevis izņēmumu, mudināt dalībvalstis izstrādāt valsts stratēģiju e-iepirkuma un e-rēķinu ieviešanai, kā arī veikt paraugprakses apmaiņu. |
| --- | --- |

2.6

Būtu nepieciešams standartizēt publisko e-iepirkumu, panākt, lai e-rēķins publiskā iepirkuma jomā kļūtu par normu, nevis izņēmumu, mudināt dalībvalstis izstrādāt valsts stratēģiju e-iepirkuma un e-rēķinu ieviešanai, kā arī veikt paraugprakses apmaiņu.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1 | Komiteja atgādina, ka par ļoti svarīgu publiskā iepirkuma jomā tā uzskata tiesiskā regulējuma pārskatīšanu, lai būtu iespējams digitalizēt procedūru un publisko e-iepirkumu pamazām noteikt par obligātu. Tomēr tā konstatē, ka īstenotajiem sasniegumiem ir bijušas negatīvas sekas, kā liecina publiskā e-iepirkuma izmantošanas rezultāti. |
| --- | --- |

3.1

Komiteja atgādina, ka par ļoti svarīgu publiskā iepirkuma jomā tā uzskata tiesiskā regulējuma pārskatīšanu, lai būtu iespējams digitalizēt procedūru un publisko e-iepirkumu pamazām noteikt par obligātu. Tomēr tā konstatē, ka īstenotajiem sasniegumiem ir bijušas negatīvas sekas, kā liecina publiskā e-iepirkuma izmantošanas rezultāti.

| 3.2 | Publiskā e-iepirkuma sadrumstalotība ir pastiprinājusies, jo dalībvalstis ir izvēlējušās rīkoties neatkarīgi, tādēļ pastāv daudz un dažādi risinājumi un platformas, kuri stratēģiska redzējuma neesamības dēļ ir izstrādāti tā, ka to sadarbspēja nav iespējama, lai gan bez tās nevar nodrošināt vispārēju piekļuvi. Vietējā līmenī tiek konstatēta dalībnieku skaita palielināšanās konkursos, kas liecina par tirgus piekļuves uzlabošanos, savukārt pārrobežu iepirkumā šāda tendence nav vērojama un šajos konkursos MVU sastopas ar piekļuves problēmām, ko rada ne vien tehniski iemesli, bet arī ekonomiski apsvērumi. Piekļuve pārrobežu konkursiem ir iespējama tikai konsorcijos iesaistītiem MVU, tāpēc šis risinājums ir jāizceļ un jāstimulē valstu līmenī. |
| --- | --- |

3.2

Publiskā e-iepirkuma sadrumstalotība ir pastiprinājusies, jo dalībvalstis ir izvēlējušās rīkoties neatkarīgi, tādēļ pastāv daudz un dažādi risinājumi un platformas, kuri stratēģiska redzējuma neesamības dēļ ir izstrādāti tā, ka to sadarbspēja nav iespējama, lai gan bez tās nevar nodrošināt vispārēju piekļuvi. Vietējā līmenī tiek konstatēta dalībnieku skaita palielināšanās konkursos, kas liecina par tirgus piekļuves uzlabošanos, savukārt pārrobežu iepirkumā šāda tendence nav vērojama un šajos konkursos MVU sastopas ar piekļuves problēmām, ko rada ne vien tehniski iemesli, bet arī ekonomiski apsvērumi. Piekļuve pārrobežu konkursiem ir iespējama tikai konsorcijos iesaistītiem MVU, tāpēc šis risinājums ir jāizceļ un jāstimulē valstu līmenī.

| 3.3 | EESK uzskata, ka sadarbspējas jautājums ir ļoti būtisks, un aicina to risināt aktīvāk. EESK atbalsta uzsākto standartizāciju un uzskata, ka ir jāņem vērā eksperimenti, kas ir veikti valstīs, kurās šī sistēma ir attīstītāka. |
| --- | --- |

3.3

EESK uzskata, ka sadarbspējas jautājums ir ļoti būtisks, un aicina to risināt aktīvāk. EESK atbalsta uzsākto standartizāciju un uzskata, ka ir jāņem vērā eksperimenti, kas ir veikti valstīs, kurās šī sistēma ir attīstītāka.

| 3.4 | Pilnīgs elektroniskais iepirkums ir svarīgs noteiktības un pārredzamības palielināšanas instruments šajā jomā, kas ir svarīga tāpēc, ka tā attiecas uz visiem un tai ir jāsniedz piemērs un jābūt par paraugu godīguma un nopietnības ziņā. |
| --- | --- |

3.4

Pilnīgs elektroniskais iepirkums ir svarīgs noteiktības un pārredzamības palielināšanas instruments šajā jomā, kas ir svarīga tāpēc, ka tā attiecas uz visiem un tai ir jāsniedz piemērs un jābūt par paraugu godīguma un nopietnības ziņā.

| 3.5 | Paredzamās priekšrocības ir šādas:






  — | nodokļu nemaksāšanas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas apkarošana; |
| --- | --- | --- |

3.5

Paredzamās priekšrocības ir šādas:

—

nodokļu nemaksāšanas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas apkarošana;

| — | uzlabota tirgus efektivitāte, būtiski samazinoties darbības izmaksām un palielinoties iespējām dažādos līguma izpildes posmos gan līgumslēgšanas tiesību piešķīrējam, gan līguma izpildītājam; |
| --- | --- |

—

uzlabota tirgus efektivitāte, būtiski samazinoties darbības izmaksām un palielinoties iespējām dažādos līguma izpildes posmos gan līgumslēgšanas tiesību piešķīrējam, gan līguma izpildītājam;

| — | pozitīva ietekme uz vidi dokumentu digitalizācijas dēļ, jo samazinās papīra patēriņš un ekoloģiskā ietekme, ko izraisa dokumentu izplatīšana; |
| --- | --- |

—

pozitīva ietekme uz vidi dokumentu digitalizācijas dēļ, jo samazinās papīra patēriņš un ekoloģiskā ietekme, ko izraisa dokumentu izplatīšana;

| — | līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas un maksājumu termiņu saīsināšanās; |
| --- | --- |

—

līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas un maksājumu termiņu saīsināšanās;

| — | vieglāka procedūras kontrole; |
| --- | --- |

—

vieglāka procedūras kontrole;

| — | iekšējā tirgus integrācija un attīstība; |
| --- | --- |

—

iekšējā tirgus integrācija un attīstība;

| — | plašākas iespējas piedalīties konkursos valsts un pārrobežu MVU, mazinoties ar attālumu vai ar konkursa rīkošanas vietu saistītajām grūtībām, jo uzlabojas piekļuve valsts un pārrobežu konkursiem; |
| --- | --- |

—

plašākas iespējas piedalīties konkursos valsts un pārrobežu MVU, mazinoties ar attālumu vai ar konkursa rīkošanas vietu saistītajām grūtībām, jo uzlabojas piekļuve valsts un pārrobežu konkursiem;

| — | tā kā konkursa veidlapa tiek aizpildīta elektroniski un tajā ir paredzēta validācija, būtiski samazinās iespēja kļūdīties, to aizpildot, un tikt izslēgtam no konkursa neatbilstības dēļ; |
| --- | --- |

—

tā kā konkursa veidlapa tiek aizpildīta elektroniski un tajā ir paredzēta validācija, būtiski samazinās iespēja kļūdīties, to aizpildot, un tikt izslēgtam no konkursa neatbilstības dēļ;

| — | interesētie piegādātāji var saņemt brīdinājumus no platformām par konkursa izsludināšanu; |
| --- | --- |

—

interesētie piegādātāji var saņemt brīdinājumus no platformām par konkursa izsludināšanu;

| — | iespēja modernizēt valsts pārvaldi, kas pēc inerces izraisīs arī citu procedūru digitalizāciju un samazinās administratīvo slogu; |
| --- | --- |

—

iespēja modernizēt valsts pārvaldi, kas pēc inerces izraisīs arī citu procedūru digitalizāciju un samazinās administratīvo slogu;

| — | samazināsies līgumu slēgšanas izmaksas; |
| --- | --- |

—

samazināsies līgumu slēgšanas izmaksas;

| — | pavērsies iespējas uzņēmumiem, kas sniedz tehnoloģiskos un komunikācijas pakalpojumus; |
| --- | --- |

—

pavērsies iespējas uzņēmumiem, kas sniedz tehnoloģiskos un komunikācijas pakalpojumus;

| — | radīsies jaunas vērtības valsts pārvaldes ierēdņiem un uzņēmumu darbiniekiem. |
| --- | --- |

—

radīsies jaunas vērtības valsts pārvaldes ierēdņiem un uzņēmumu darbiniekiem.

| 3.6 | Savukārt iespējamo negatīvo seku vidū jāmin:






  — | augstās elektroniskā iepirkuma platformu izveides un uzturēšanas izmaksas, kas, protams, prasīs ievērojamus ieguldījumus, savukārt ieguvumi būs vēl jo būtiskāki; |
| --- | --- | --- |

3.6

Savukārt iespējamo negatīvo seku vidū jāmin:

—

augstās elektroniskā iepirkuma platformu izveides un uzturēšanas izmaksas, kas, protams, prasīs ievērojamus ieguldījumus, savukārt ieguvumi būs vēl jo būtiskāki;

| — | valstīs, kurās šādas investīcijas platformu jomā jau veiktas, varētu rasties būtiskas programmatūras vai datortehnikas pielāgošanas izmaksas gan valsts pārvaldei, gan uzņēmumiem; |
| --- | --- |

—

valstīs, kurās šādas investīcijas platformu jomā jau veiktas, varētu rasties būtiskas programmatūras vai datortehnikas pielāgošanas izmaksas gan valsts pārvaldei, gan uzņēmumiem;

| — | elektroniskajās platformās ietverto datu drošība; |
| --- | --- |

—

elektroniskajās platformās ietverto datu drošība;

| — | atkarība no pakalpojumiem, ko sniedz, piemēram, telekomunikācijas operatori un konkursu platformu pārvaldītāji; |
| --- | --- |

—

atkarība no pakalpojumiem, ko sniedz, piemēram, telekomunikācijas operatori un konkursu platformu pārvaldītāji;

| — | to noteikumu daudzuma pieaugums, kas jāievēro, piedaloties konkursa procedūrā (piedāvājumu un dokumentu iesniegšana, aizpildāmās veidlapas) var izraisīt tādu procedūras kļūdu skaita palielināšanos, kuru dēļ tiek anulēta līguma piešķiršana vai konkurss. |
| --- | --- |

—

to noteikumu daudzuma pieaugums, kas jāievēro, piedaloties konkursa procedūrā (piedāvājumu un dokumentu iesniegšana, aizpildāmās veidlapas) var izraisīt tādu procedūras kļūdu skaita palielināšanos, kuru dēļ tiek anulēta līguma piešķiršana vai konkurss.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1 | Priekšlikumā izskatāmai direktīvai par elektroniskajiem rēķiniem publiskā iepirkuma jomā ir paredzēts e-rēķinu standarts, kas ir apsveicams solis virzībā uz pilnīgu publiskā e-iepirkuma ieviešanu, lai gan pašlaik elektronisko rēķinu izsniegšana un apmaiņa vēl tikai tiek sākta. Rēķinā iekļautās informācijas standartizācija palīdzēs uzlabot nepieciešamo pārrobežu sadarbspēju. Komiteja tomēr uzskata, ka paredzētie termiņi ir pārāk gari un neatbilst mērķim steidzami panākt vispārēju elektronisko rēķinu izmantošanu publiskā iepirkuma jomā, kas izsauks ķēdes reakciju citos tirgos. |
| --- | --- |

4.1

Priekšlikumā izskatāmai direktīvai par elektroniskajiem rēķiniem publiskā iepirkuma jomā ir paredzēts e-rēķinu standarts, kas ir apsveicams solis virzībā uz pilnīgu publiskā e-iepirkuma ieviešanu, lai gan pašlaik elektronisko rēķinu izsniegšana un apmaiņa vēl tikai tiek sākta. Rēķinā iekļautās informācijas standartizācija palīdzēs uzlabot nepieciešamo pārrobežu sadarbspēju. Komiteja tomēr uzskata, ka paredzētie termiņi ir pārāk gari un neatbilst mērķim steidzami panākt vispārēju elektronisko rēķinu izmantošanu publiskā iepirkuma jomā, kas izsauks ķēdes reakciju citos tirgos.

| 4.2 | Priekšlikumam trūkst vēriena arī tajā ziņā, ka tajā ir tikai noteikts aizliegums publiskām iestādēm noraidīt atbilstoši Eiropas standartam sagatavotus dokumentus. |
| --- | --- |

4.2

Priekšlikumam trūkst vēriena arī tajā ziņā, ka tajā ir tikai noteikts aizliegums publiskām iestādēm noraidīt atbilstoši Eiropas standartam sagatavotus dokumentus.

| 4.3 | Ņemot vērā valstu infrastruktūrām nepieciešamo investīciju apmēru, ir vēlams steidzami veikt standartizāciju, lai rentabilizētu jau īstenotās investīcijas un novērstu jaunu investīciju nepieciešamību, jo ar laiku ir izveidojusies neatbilstība standartam. |
| --- | --- |

4.3

Ņemot vērā valstu infrastruktūrām nepieciešamo investīciju apmēru, ir vēlams steidzami veikt standartizāciju, lai rentabilizētu jau īstenotās investīcijas un novērstu jaunu investīciju nepieciešamību, jo ar laiku ir izveidojusies neatbilstība standartam.

| 4.4 | Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) saņems Komisijas pilnvarojumu standartizācijas veikšanai. EESK uzskata, ka šajā darbā ir jāizmanto rezultāti, ko CEN ir guvusi seminārā “Business Interoperability Interfaces” (BII), kurā izveidoti standartizēti sadarbspējīgi profili, kā arī projekta PEPPOL (Pan-European Public Procurement Online — Eiropas publiskais iepirkums tiešsaistē) pieredze, pateicoties kurai ir definēti sadarbspējas risinājumi, kas nepieciešami dalībvalstīs jau esošo platformu saslēgšanai. |
| --- | --- |

4.4

Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) saņems Komisijas pilnvarojumu standartizācijas veikšanai. EESK uzskata, ka šajā darbā ir jāizmanto rezultāti, ko CEN ir guvusi seminārā “Business Interoperability Interfaces” (BII), kurā izveidoti standartizēti sadarbspējīgi profili, kā arī projekta PEPPOL (Pan-European Public Procurement Online — Eiropas publiskais iepirkums tiešsaistē) pieredze, pateicoties kurai ir definēti sadarbspējas risinājumi, kas nepieciešami dalībvalstīs jau esošo platformu saslēgšanai.

| 4.5 | Pašreizējā finanšu resursu trūkuma laikā Komiteja atzinīgi vērē Komisijas ieceri pilnīga publiskā e-iepirkuma attīstību finansēt un atbalstīt, izmantojot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (CEF) (6). Tomēr ņemot vērā apstākļus un pieejamo resursu samazinājumu no 9,2 miljardiem euro līdz tikai vienam miljardam euro, Komiteja iesaka, piešķirot šos nelielos resursus, neaizmirst investīcijas publiskā e-iepirkuma mehānismu izstrādē. |
| --- | --- |

4.5

Pašreizējā finanšu resursu trūkuma laikā Komiteja atzinīgi vērē Komisijas ieceri pilnīga publiskā e-iepirkuma attīstību finansēt un atbalstīt, izmantojot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (CEF) (6). Tomēr ņemot vērā apstākļus un pieejamo resursu samazinājumu no 9,2 miljardiem euro līdz tikai vienam miljardam euro, Komiteja iesaka, piešķirot šos nelielos resursus, neaizmirst investīcijas publiskā e-iepirkuma mehānismu izstrādē.

| 4.6 | Tas, cik veiksmīgi notiks pilnīga publiskā e-iepirkuma ieviešana nav atkarīgs tikai no Komisijas atbildības — ir jāatgādina dalībvalstīm to loma, lai šo praksi varētu reāli ieviest. Komisijai ir ne vien jāsniedz piemērs, pašai pārejot uz publisko e-iepirkumu, bet tai jāuzņemas arī stāvokļa līdzsvarošanas pienākums un jāpalīdz valstīm, izplatot labas prakses piemērus un mudinot izstrādāt valsts stratēģijas ar mērķi ieviest visiem pieejamu publiskā iepirkuma sistēmu, ko raksturotu sadarbspēja un universāla piekļuve. Komisijai būs arī jānodrošina pastāvošo atvērtā koda risinājumu pieejamība. |
| --- | --- |

4.6

Tas, cik veiksmīgi notiks pilnīga publiskā e-iepirkuma ieviešana nav atkarīgs tikai no Komisijas atbildības — ir jāatgādina dalībvalstīm to loma, lai šo praksi varētu reāli ieviest. Komisijai ir ne vien jāsniedz piemērs, pašai pārejot uz publisko e-iepirkumu, bet tai jāuzņemas arī stāvokļa līdzsvarošanas pienākums un jāpalīdz valstīm, izplatot labas prakses piemērus un mudinot izstrādāt valsts stratēģijas ar mērķi ieviest visiem pieejamu publiskā iepirkuma sistēmu, ko raksturotu sadarbspēja un universāla piekļuve. Komisijai būs arī jānodrošina pastāvošo atvērtā koda risinājumu pieejamība.

| 4.7 | Komisija izsludina pētījumu, kura mērķis ir uzskaitīt visefektīvākās publiskā e-iepirkuma un e-rēķinu stratēģijas Eiropā, lai palīdzētu dalībvalstīm pašām novērtēt savu politiku. Labas prakses izplatīšana ir gan svarīga, gan nepieciešama. Jau ir īstenoti vairāki pētījumi un to rezultāti ir publicēti, piemēram, e-iepirkuma ekspertu grupas ieteikumi, e-iepirkuma labākās prakses apkopojums (šie pētījumi bija neatkarīgi, taču tajos tika izdarīti līdzīgi secinājumi) un projekta PEPPOL noslēguma ziņojums. Katrai valstij piemīt savas īpatnības un ir vajadzīga palīdzība stratēģiju sagatavošanā, taču nav nepieciešams publicēt neskaitāmus pētījumus. Šāda pieeja var izrādīties neproduktīva un lieka. |
| --- | --- |

4.7

Komisija izsludina pētījumu, kura mērķis ir uzskaitīt visefektīvākās publiskā e-iepirkuma un e-rēķinu stratēģijas Eiropā, lai palīdzētu dalībvalstīm pašām novērtēt savu politiku. Labas prakses izplatīšana ir gan svarīga, gan nepieciešama. Jau ir īstenoti vairāki pētījumi un to rezultāti ir publicēti, piemēram, e-iepirkuma ekspertu grupas ieteikumi, e-iepirkuma labākās prakses apkopojums (šie pētījumi bija neatkarīgi, taču tajos tika izdarīti līdzīgi secinājumi) un projekta PEPPOL noslēguma ziņojums. Katrai valstij piemīt savas īpatnības un ir vajadzīga palīdzība stratēģiju sagatavošanā, taču nav nepieciešams publicēt neskaitāmus pētījumus. Šāda pieeja var izrādīties neproduktīva un lieka.

| 4.8 | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu e-sertifikātu izstrādei un izmantošanai, izmantojot uzņēmumu virtuālo dokumentāciju, kas īstenota PEPPOL projekta ietvaros un kas dod iespēju uzņēmumiem iesniegt nepieciešamos dokumentus jebkuram konkursu rīkojošam uzņēmumam Eiropā, kas spēj tos interpretēt un pieņemt. |
| --- | --- |

4.8

Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu e-sertifikātu izstrādei un izmantošanai, izmantojot uzņēmumu virtuālo dokumentāciju, kas īstenota PEPPOL projekta ietvaros un kas dod iespēju uzņēmumiem iesniegt nepieciešamos dokumentus jebkuram konkursu rīkojošam uzņēmumam Eiropā, kas spēj tos interpretēt un pieņemt.

| 4.9 | Atzinīgi vērtējama arī vēlme valsts līmenī kontrolēt ar publisko iepirkumu saistītos izdevumus, kā arī izrietošos darbības rādītājus. Kā piemēru var minēt Portugāles portālu “Base” (7), kas jau tagad dod iespēju kontrolēt ar publisko iepirkumu saistītos izdevumus un iegūt dažādus statistikas datus. |
| --- | --- |

4.9

Atzinīgi vērtējama arī vēlme valsts līmenī kontrolēt ar publisko iepirkumu saistītos izdevumus, kā arī izrietošos darbības rādītājus. Kā piemēru var minēt Portugāles portālu “Base” (7), kas jau tagad dod iespēju kontrolēt ar publisko iepirkumu saistītos izdevumus un iegūt dažādus statistikas datus.

| 4.10 | Komiteja atzinīgi vērtē iespēju apmācības programmas uzņēmumiem finansēt, izmantojot 2014.-2020. gadam paredzētos struktūrfondus, un uzsver nepieciešamību atbalstu sniegt īpaši MVU. Tomēr nedrīkst aizmirst par apmācības nepieciešamību valsts pārvaldes jomā un izstrādāt apmācības programmas, lai veicinātu efektīvu jauno digitalizēto un lētāko metožu izmantošanu. Vienlīdz svarīga ir arī infrastruktūru finansēšanas iespēja, un tā ir jāsaista ne tikai ar valsts pārvaldi, bet arī ar uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.10

Komiteja atzinīgi vērtē iespēju apmācības programmas uzņēmumiem finansēt, izmantojot 2014.-2020. gadam paredzētos struktūrfondus, un uzsver nepieciešamību atbalstu sniegt īpaši MVU. Tomēr nedrīkst aizmirst par apmācības nepieciešamību valsts pārvaldes jomā un izstrādāt apmācības programmas, lai veicinātu efektīvu jauno digitalizēto un lētāko metožu izmantošanu. Vienlīdz svarīga ir arī infrastruktūru finansēšanas iespēja, un tā ir jāsaista ne tikai ar valsts pārvaldi, bet arī ar uzņēmumiem.

| 4.11 | Komiteja ne pirmo reizi aicina pievērst uzmanību tam, ka sadarbspēja un vispārēja piekļuve ir ļoti svarīga, un atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir publicējusi publiskā e-iepirkuma sistēmas darbības pamatprincipus. Līdztekus pārrobežu uzņēmumu un MVU piekļuves uzlabošanai Komiteja uzstāj, ka ir jāņem vērā valodas šķēršļi un piekļuves grūtības, kas rodas cilvēkiem ar invaliditāti, un šajā saistībā atgādina ar invaliditāti saistītas diskriminācijas novēršanas noteikumus, kas paredzēti Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā un Eiropas Savienības ratificētajā ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām. |
| --- | --- |

4.11

Komiteja ne pirmo reizi aicina pievērst uzmanību tam, ka sadarbspēja un vispārēja piekļuve ir ļoti svarīga, un atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir publicējusi publiskā e-iepirkuma sistēmas darbības pamatprincipus. Līdztekus pārrobežu uzņēmumu un MVU piekļuves uzlabošanai Komiteja uzstāj, ka ir jāņem vērā valodas šķēršļi un piekļuves grūtības, kas rodas cilvēkiem ar invaliditāti, un šajā saistībā atgādina ar invaliditāti saistītas diskriminācijas novēršanas noteikumus, kas paredzēti Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā un Eiropas Savienības ratificētajā ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Pilnīgs e-iepirkums ietver elektroniskās komunikācijas izmantošanu un preču un pakalpojumu iegādes darījumu elektronisku veikšanu publiskajās struktūrās visā publiskā iepirkuma procesā no posma pirms līguma piešķiršanas (paziņojumu elektroniska publicēšana, piekļuve konkursa dokumentiem, iepazīstināšana ar priekšlikumiem, priekšlikumu novērtēšana un līguma piešķiršana) līdz piešķiršanai sekojošajam posmam (pasūtījums, rēķinu sagatavošana un samaksa).

1

(2)  OV C 11, 15.1.2013., 44. lpp.

2

(3)  OV C 11, 15.1.2013., 44. lpp.

3

(4)  COM(2012) 179 final.

4

(5)  Eurostat 2013. gada dati.

5

Eurostat

(6)  OV C 143, 22.5.2012., 116.-119. lpp.

6

(7)  www.base.gov.pt

7

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/101 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/101

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu saskaņošanu attiecībā uz spiediena iekārtām (pārstrādātā redakcija)”

COM(2013) 471 final – 2013/0221 (COD)

2014/C 67/20

Ziņotājs:
  Antonello PEZZINI

Eiropas Parlaments 2013. gada 4. jūlijā un Padome 2013. gada 16. jūlijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu saskaņošanu attiecībā uz spiediena iekārtām (pārstrādātā redakcija)”

COM(2013) 471 final – 2013/0221 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 2. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar 142 balsīm par, 2 balsīm pret un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Komisijas darbu ar mērķi Eiropas tiesību aktus spiediena iekārtu jomā pielāgot starptautiskajai attīstībai un jaunajam iekšējam tiesiskajam regulējumam, lai stiprinātu tirgus efektivitāti un lietderību un vienkāršotu procedūras, nosakot galvenās drošības prasības, kādām jāatbilst spiediena iekārtām, lai tās varētu laist iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Komisijas darbu ar mērķi Eiropas tiesību aktus spiediena iekārtu jomā pielāgot starptautiskajai attīstībai un jaunajam iekšējam tiesiskajam regulējumam, lai stiprinātu tirgus efektivitāti un lietderību un vienkāršotu procedūras, nosakot galvenās drošības prasības, kādām jāatbilst spiediena iekārtām, lai tās varētu laist iekšējā tirgū.

| 1.2 | Komiteja atbalsta izvēlēto leģislatīvo metodi — pārstrādātu redakciju, tas ir, “tādu jaunu tiesību aktu pieņemšana, kas vienā dokumentā apvieno būtiskus grozījumus”, lai nodrošinātu Direktīvas 97/23/EK (PED) pielāgošanu jaunajam tiesiskajam regulējumam. |
| --- | --- |

1.2

Komiteja atbalsta izvēlēto leģislatīvo metodi — pārstrādātu redakciju, tas ir, “tādu jaunu tiesību aktu pieņemšana, kas vienā dokumentā apvieno būtiskus grozījumus”, lai nodrošinātu Direktīvas 97/23/EK (PED) pielāgošanu jaunajam tiesiskajam regulējumam.

| 1.3 | EESK vēlreiz uzsver, ka ir būtiski nodrošināt drošu un atbilstīgu preču brīvas aprites principa pilnīgu ievērošanu, lai vienā dalībvalstī likumīgi tirgotus ražojumus varētu bez grūtībām tirgot visā ES teritorijā, nodrošinot ražojumu pilnīgu izsekojamību un vienotu, efektīvu un iedarbīgu tirgus uzraudzību. |
| --- | --- |

1.3

EESK vēlreiz uzsver, ka ir būtiski nodrošināt drošu un atbilstīgu preču brīvas aprites principa pilnīgu ievērošanu, lai vienā dalībvalstī likumīgi tirgotus ražojumus varētu bez grūtībām tirgot visā ES teritorijā, nodrošinot ražojumu pilnīgu izsekojamību un vienotu, efektīvu un iedarbīgu tirgus uzraudzību.

| 1.4 | Komiteja uzskata, ka visas jaunās PED direktīvas saistības un procedūras jāīsteno, ievērojot procedūru un ar sertifikāciju saistītā sloga proporcionalitātes principu, jo īpaši attiecībā uz mazākiem uzņēmumiem un tādiem ražojumiem, kas nav sērijveida ražojumi vai ir ierobežotas sērijas ražojumi. |
| --- | --- |

1.4

Komiteja uzskata, ka visas jaunās PED direktīvas saistības un procedūras jāīsteno, ievērojot procedūru un ar sertifikāciju saistītā sloga proporcionalitātes principu, jo īpaši attiecībā uz mazākiem uzņēmumiem un tādiem ražojumiem, kas nav sērijveida ražojumi vai ir ierobežotas sērijas ražojumi.

| 1.5 | EESK uzskata, ka tikpat būtiska ir efektīvāka un vispārēja tirgus uzraudzība un paziņoto atbilstības novērtēšanas struktūru līdzvērtīgāks kompetences līmenis. Minētajām struktūrām jāatbilst obligātiem augsta līmeņa kritērijiem un jāsaņem apmācību atbalsts. |
| --- | --- |

1.5

EESK uzskata, ka tikpat būtiska ir efektīvāka un vispārēja tirgus uzraudzība un paziņoto atbilstības novērtēšanas struktūru līdzvērtīgāks kompetences līmenis. Minētajām struktūrām jāatbilst obligātiem augsta līmeņa kritērijiem un jāsaņem apmācību atbalsts.

| 1.6 | Jaunās PED direktīvas piemērošana ir jāuzrauga, un neatkarīgiem ekspertiem reizi divos gados jāiesniedz Padomei, Parlamentam un Komitejai attiecīgs ziņojums. |
| --- | --- |

1.6

Jaunās PED direktīvas piemērošana ir jāuzrauga, un neatkarīgiem ekspertiem reizi divos gados jāiesniedz Padomei, Parlamentam un Komitejai attiecīgs ziņojums.

| 1.7 | Komiteja uzskata, ka vairāk jāizmanto RAPEX apkopotie rādītāji, kas ļauj uzraudzīt, vai neatbilstīgu ražojumu skaits tirgū samazinās un vai uzlabojas paziņoto struktūru sniegto atbilstības novērtēšanas pakalpojumu kvalitāte. |
| --- | --- |

1.7

Komiteja uzskata, ka vairāk jāizmanto RAPEX apkopotie rādītāji, kas ļauj uzraudzīt, vai neatbilstīgu ražojumu skaits tirgū samazinās un vai uzlabojas paziņoto struktūru sniegto atbilstības novērtēšanas pakalpojumu kvalitāte.

| 1.8 | Komisijai deleģētās jaunās direktīvas īstenošanas pilnvaras jāīsteno skaidrā un pārredzamā veidā, galvenokārt ievērojot Parlamenta, Padomes un katras dalībvalsts tiesības uz informāciju un attiecīgā gadījumā — uz konsultēšanos ar tiem. |
| --- | --- |

1.8

Komisijai deleģētās jaunās direktīvas īstenošanas pilnvaras jāīsteno skaidrā un pārredzamā veidā, galvenokārt ievērojot Parlamenta, Padomes un katras dalībvalsts tiesības uz informāciju un attiecīgā gadījumā — uz konsultēšanos ar tiem.

2.   Galvenie jautājumi saistībā ar spiediena iekārtu tirdzniecību

2.1   Tiesību aktu saskaņošana un spiediena iekārtas

| 2.1.1 | Patēriņa preču tirdzniecība Kopienā no 2008. gada līdz 2010. gadam veidoja aptuveni vienu triljonu eiro, un ES saskaņoto nozaru vērtība gan attiecībā uz patēriņa precēm, gan ražojumiem, kas paredzēti profesionālai izmantošanai, ir aprēķināta vairāk nekā EUR 2,1 triljona apmērā. |
| --- | --- |

2.1.1

Patēriņa preču tirdzniecība Kopienā no 2008. gada līdz 2010. gadam veidoja aptuveni vienu triljonu eiro, un ES saskaņoto nozaru vērtība gan attiecībā uz patēriņa precēm, gan ražojumiem, kas paredzēti profesionālai izmantošanai, ir aprēķināta vairāk nekā EUR 2,1 triljona apmērā.

| 2.1.2 | Drošu un atbilstīgu preču brīva aprite ir viens no Savienības pamatpīlāriem, un tirgus uzraudzība ir būtisks instruments, lai aizsargātu patērētājus un lietotājus pret bīstamu un neatbilstīgu ražojumu laišanu tirgū. |
| --- | --- |

2.1.2

Drošu un atbilstīgu preču brīva aprite ir viens no Savienības pamatpīlāriem, un tirgus uzraudzība ir būtisks instruments, lai aizsargātu patērētājus un lietotājus pret bīstamu un neatbilstīgu ražojumu laišanu tirgū.

| 2.1.3 | Direktīvas 97/23/EK par spiediena iekārtām jeb tā sauktās “
  PED direktīvas” ieviešana ir uzskatāma par ļoti svarīgu:






  — | nozares iekšējā tirgus darbībai attiecībā gan uz efektivitāti, gan lietderību, |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Direktīvas 97/23/EK par spiediena iekārtām jeb tā sauktās “
  PED direktīvas” ieviešana ir uzskatāma par ļoti svarīgu:

—

nozares iekšējā tirgus darbībai attiecībā gan uz efektivitāti, gan lietderību,

| — | lai novērstu dažādus tirdzniecības šķēršļus, |
| --- | --- |

—

lai novērstu dažādus tirdzniecības šķēršļus,

| — | lai nodrošinātu ražojumu augstu drošuma līmeni. |
| --- | --- |

—

lai nodrošinātu ražojumu augstu drošuma līmeni.

| 2.1.4 | Komiteja atzinīgi vērtē tiesiskā regulējuma pielāgošanu jaunajiem noteikumiem par produktu tirdzniecību iekšējā tirgū (1), konkrēti, tā atbalsta gan Regulu (EK) Nr. 765/2008 (2) par akreditāciju un tirgus uzraudzību jeb tā saukto “JTR regulu”, gan Lēmumu Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu jeb tā saukto “JTR lēmumu”, kas iekļauti Preču tiesību aktu kopumā, par kuru Komiteja ir izteikusies atzinīgi (3). |
| --- | --- |

2.1.4

Komiteja atzinīgi vērtē tiesiskā regulējuma pielāgošanu jaunajiem noteikumiem par produktu tirdzniecību iekšējā tirgū (1), konkrēti, tā atbalsta gan Regulu (EK) Nr. 765/2008 (2) par akreditāciju un tirgus uzraudzību jeb tā saukto “JTR regulu”, gan Lēmumu Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu jeb tā saukto “JTR lēmumu”, kas iekļauti Preču tiesību aktu kopumā, par kuru Komiteja ir izteikusies atzinīgi (3).

| 2.1.5 | Komisija gatavojas arī Direktīvu 97/23/EK pielāgot 2008. gada 16. decembra Regulai (EK) Nr. 1272/2008, tā sauktajai “
  CLP regulai”, par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (4) saskaņā ar tajā noteikto jauno klasificēšanu, lai ņemtu vērā ar bīstamām plūstošām vielām saistīta spiediena radītus draudus. |
| --- | --- |

2.1.5

Komisija gatavojas arī Direktīvu 97/23/EK pielāgot 2008. gada 16. decembra Regulai (EK) Nr. 1272/2008, tā sauktajai “
  CLP regulai”, par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (4) saskaņā ar tajā noteikto jauno klasificēšanu, lai ņemtu vērā ar bīstamām plūstošām vielām saistīta spiediena radītus draudus.

2.2   Pielāgošana jaunajam tiesiskajam regulējumam un juridiskā konsekvence

| 2.2.1 | Visi nozares uzņēmēji PED direktīvas prasību neievērošanas problēmu vispārīgi uzskata par faktoru, kas negatīvi ietekmē to uzņēmumu konkurētspēju, kuri noteikumus ievēro. |
| --- | --- |

2.2.1

Visi nozares uzņēmēji PED direktīvas prasību neievērošanas problēmu vispārīgi uzskata par faktoru, kas negatīvi ietekmē to uzņēmumu konkurētspēju, kuri noteikumus ievēro.

| 2.2.2 | Tā ir negodīga konkurence, ko galvenokārt rada tirgus uzraudzības mehānismu trūkumi un neefektivitāte — neefektīva trešo valstu izcelsmes ražojumu izsekojamība, paziņoto iestāžu kompetences trūkums (5), arī saistībā ar JTR lēmuma tiešu nepiemērošanu. |
| --- | --- |

2.2.2

Tā ir negodīga konkurence, ko galvenokārt rada tirgus uzraudzības mehānismu trūkumi un neefektivitāte — neefektīva trešo valstu izcelsmes ražojumu izsekojamība, paziņoto iestāžu kompetences trūkums (5), arī saistībā ar JTR lēmuma tiešu nepiemērošanu.

| 2.2.3 | Turklāt ietekmes analīze ir atklājusi, ka uzņēmējiem ir grūtības orientēties normatīvajā vidē, kas kļūst arvien sarežģītāka. |
| --- | --- |

2.2.3

Turklāt ietekmes analīze ir atklājusi, ka uzņēmējiem ir grūtības orientēties normatīvajā vidē, kas kļūst arvien sarežģītāka.

| 2.2.4 | Arvien biežāk uz vienu un to pašu produktu attiecas vairāki tiesību akti, piemēram, gadījumā ar CLP regulu par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, ar kuru ievieš jaunas bīstamības klases un kategorijas, kas tikai daļēji atbilst pašlaik izmantotajām un kas nozarē stāsies spēkā 2015. gada 1. jūnijā. |
| --- | --- |

2.2.4

Arvien biežāk uz vienu un to pašu produktu attiecas vairāki tiesību akti, piemēram, gadījumā ar CLP regulu par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, ar kuru ievieš jaunas bīstamības klases un kategorijas, kas tikai daļēji atbilst pašlaik izmantotajām un kas nozarē stāsies spēkā 2015. gada 1. jūnijā.

| 2.2.5 | EESK savā atzinumā (6) par JTR regulu un lēmumu jau norādīja, ka “drošu un kvalitatīvu ražojumu tirdzniecības prasību pastiprināšana un aktualizēšana ir Eiropas patērētājiem, uzņēmumiem un iedzīvotājiem nozīmīgi faktori”. |
| --- | --- |

2.2.5

EESK savā atzinumā (6) par JTR regulu un lēmumu jau norādīja, ka “drošu un kvalitatīvu ražojumu tirdzniecības prasību pastiprināšana un aktualizēšana ir Eiropas patērētājiem, uzņēmumiem un iedzīvotājiem nozīmīgi faktori”.

| 2.2.6 | Šajā saistībā EESK atzinīgi vērtē PED direktīvas pielāgošanu JTR lēmumam, lai iegūtu maksimālu juridisko kvalitāti, izmantojot pārstrādātās redakcijas leģislatīvo metodi, tas ir, “pieņemt jaunu tiesību aktu, kas vienā dokumentā apvieno būtiskus grozījumus iepriekšējā tiesību aktā un iepriekšējā tiesību akta noteikumus, kurus atstāj nemainīgus. Jaunais tiesību akts aizstāj un atceļ iepriekšējo tiesību aktu” (7). |
| --- | --- |

2.2.6

Šajā saistībā EESK atzinīgi vērtē PED direktīvas pielāgošanu JTR lēmumam, lai iegūtu maksimālu juridisko kvalitāti, izmantojot pārstrādātās redakcijas leģislatīvo metodi, tas ir, “pieņemt jaunu tiesību aktu, kas vienā dokumentā apvieno būtiskus grozījumus iepriekšējā tiesību aktā un iepriekšējā tiesību akta noteikumus, kurus atstāj nemainīgus. Jaunais tiesību akts aizstāj un atceļ iepriekšējo tiesību aktu” (7).

| 2.2.7 | Tāpat Komiteja atzinīgi vērtē to, ka, sākot no 2015. gada 1. jūnija, kad tiks atcelta Direktīva 67/548/EEK, Direktīva 97/23/EK tiks pielāgota CLP regulai, lai nodrošinātu juridisko konsekvenci attiecībā uz spiediena iekārtu klasificēšanu, pamatojoties uz plūstošo vielu, ko tā satur. Šāda pielāgošana Eiropas Savienībā izveido saskaņotu ķīmisko produktu klasificēšanas un marķēšanas vispārējo sistēmu, kas starptautiskā līmenī pieņemta Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) struktūrā. |
| --- | --- |

2.2.7

Tāpat Komiteja atzinīgi vērtē to, ka, sākot no 2015. gada 1. jūnija, kad tiks atcelta Direktīva 67/548/EEK, Direktīva 97/23/EK tiks pielāgota CLP regulai, lai nodrošinātu juridisko konsekvenci attiecībā uz spiediena iekārtu klasificēšanu, pamatojoties uz plūstošo vielu, ko tā satur. Šāda pielāgošana Eiropas Savienībā izveido saskaņotu ķīmisko produktu klasificēšanas un marķēšanas vispārējo sistēmu, kas starptautiskā līmenī pieņemta Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) struktūrā.

2.3   Uzņēmēju pienākumi un prasības izsekojamības jomā

| 2.3.1 | Komiteja uzskata, ka īpaši svarīgas ir prasības attiecībā uz ražojumu izsekojamību un uzņēmēju pienākumiem, jo sevišķi attiecībā uz:






  — | importētāju, pilnvaroto pārstāvju un izplatītāju pienākumu pārbaudīt ražojumu CE marķējumu, pievienotos vajadzīgos dokumentus un informāciju par izsekojamību, |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Komiteja uzskata, ka īpaši svarīgas ir prasības attiecībā uz ražojumu izsekojamību un uzņēmēju pienākumiem, jo sevišķi attiecībā uz:

—

importētāju, pilnvaroto pārstāvju un izplatītāju pienākumu pārbaudīt ražojumu CE marķējumu, pievienotos vajadzīgos dokumentus un informāciju par izsekojamību,

| — | ražotāju pienākumu sniegt instrukcijas un informāciju par drošību patērētājiem un gala lietotājiem viegli saprotamā valodā, |
| --- | --- |

—

ražotāju pienākumu sniegt instrukcijas un informāciju par drošību patērētājiem un gala lietotājiem viegli saprotamā valodā,

| — | izsekojamību visā izplatīšanas ķēdē — ražotāji, pilnvarotie pārstāvji un importētāji, |
| --- | --- |

—

izsekojamību visā izplatīšanas ķēdē — ražotāji, pilnvarotie pārstāvji un importētāji,

| — | katra uzņēmēja pienākumu sniegt iestādēm informāciju par to, no kā viņš ir iegādājies ražojumu un kam viņš to ir piegādājis. |
| --- | --- |

—

katra uzņēmēja pienākumu sniegt iestādēm informāciju par to, no kā viņš ir iegādājies ražojumu un kam viņš to ir piegādājis.

| 2.3.2 | Šādas izsekojamības garantijas attiecībā uz jebkuru spiediena iekārtu, kas tiek laista tirgū, būtu pilnībā jāīsteno, ievērojot procedūru un ar sertificēšanu saistītā sloga proporcionalitātes principu, jo īpaši attiecībā uz mazākiem uzņēmumiem un tādiem ražojumiem, kas nav sērijveida ražojumi vai ir ierobežotas sērijas ražojumi. |
| --- | --- |

2.3.2

Šādas izsekojamības garantijas attiecībā uz jebkuru spiediena iekārtu, kas tiek laista tirgū, būtu pilnībā jāīsteno, ievērojot procedūru un ar sertificēšanu saistītā sloga proporcionalitātes principu, jo īpaši attiecībā uz mazākiem uzņēmumiem un tādiem ražojumiem, kas nav sērijveida ražojumi vai ir ierobežotas sērijas ražojumi.

| 2.3.3 | Tikpat būtiska ir efektīvāka tirgus uzraudzība un paziņoto atbilstības novērtēšanas struktūru kompetences līmeņa vienādošana, visiem izvirzot piemērotas obligātas prasības, lai nodrošinātu maksimālu objektivitāti un efektivitāti visā Savienībā un vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem ražotājiem. |
| --- | --- |

2.3.3

Tikpat būtiska ir efektīvāka tirgus uzraudzība un paziņoto atbilstības novērtēšanas struktūru kompetences līmeņa vienādošana, visiem izvirzot piemērotas obligātas prasības, lai nodrošinātu maksimālu objektivitāti un efektivitāti visā Savienībā un vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem ražotājiem.

| 2.3.4 | Rādītāji, kas ļauj uzraudzīt, vai tirgū samazinās neatbilstīgu produktu skaits un vai novērtēšanas pakalpojumu kvalitāte paaugstinās, jābalsta uz informāciju, kas iegūta, izmantojot RAPEX sistēmu un uzraudzības klauzulas paziņošanas procedūras, kuras izveidotas saskaņā ar direktīvu un pamatojoties uz NANDO datu bāzi (8). |
| --- | --- |

2.3.4

Rādītāji, kas ļauj uzraudzīt, vai tirgū samazinās neatbilstīgu produktu skaits un vai novērtēšanas pakalpojumu kvalitāte paaugstinās, jābalsta uz informāciju, kas iegūta, izmantojot RAPEX sistēmu un uzraudzības klauzulas paziņošanas procedūras, kuras izveidotas saskaņā ar direktīvu un pamatojoties uz NANDO datu bāzi (8).

| 2.3.5 | Komiteja uzskata, ka gadījumā, ja Komisijai saskaņā ar 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011 tiek piešķirtas pilnvaras īstenot jauno pārstrādāto direktīvu, tas jāveic, pilnībā ievērojot Padomes un Parlamenta, un attiecīgā gadījumā — ieinteresētās dalībvalsts tiesības uz informāciju. |
| --- | --- |

2.3.5

Komiteja uzskata, ka gadījumā, ja Komisijai saskaņā ar 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011 tiek piešķirtas pilnvaras īstenot jauno pārstrādāto direktīvu, tas jāveic, pilnībā ievērojot Padomes un Parlamenta, un attiecīgā gadījumā — ieinteresētās dalībvalsts tiesības uz informāciju.

3.   Vispārējas piezīmes

| 3.1 | Komiteja atzinīgi vērtē 1997. gada PED direktīvas pārstrādāto redakciju un novērtē Komisijas veikto darbu, lai Eiropas tiesisko regulējumu spiediena iekārtu jomā pielāgotu starptautiskajai attīstībai un jaunajam iekšējam tiesiskajam regulējumam. |
| --- | --- |

3.1

Komiteja atzinīgi vērtē 1997. gada PED direktīvas pārstrādāto redakciju un novērtē Komisijas veikto darbu, lai Eiropas tiesisko regulējumu spiediena iekārtu jomā pielāgotu starptautiskajai attīstībai un jaunajam iekšējam tiesiskajam regulējumam.

| 3.2 | EESK uzsver, ka ir būtiski nodrošināt drošu un atbilstīgu preču brīvas aprites principa pilnīgu ievērošanu, lai vienā dalībvalstī likumīgi tirgotus ražojumus varētu bez grūtībām tirgot visā ES teritorijā, nodrošinot gan ražojumu pilnīgu izsekojamību, gan vienotā, efektīvā un iedarbīgā veidā veiktu tirgus uzraudzību. |
| --- | --- |

3.2

EESK uzsver, ka ir būtiski nodrošināt drošu un atbilstīgu preču brīvas aprites principa pilnīgu ievērošanu, lai vienā dalībvalstī likumīgi tirgotus ražojumus varētu bez grūtībām tirgot visā ES teritorijā, nodrošinot gan ražojumu pilnīgu izsekojamību, gan vienotā, efektīvā un iedarbīgā veidā veiktu tirgus uzraudzību.

| 3.3 | Īpaši jāņem vērā procedūru un ar sertifikāciju saistītā sloga proporcionalitātes princips, jo īpaši attiecībā uz mazākiem uzņēmumiem un ražojumiem, kas nav sērijveida ražojumi vai ir ierobežotas sērijas ražojumi, — EESK uzskata, ka tādai tiesību akta pārskatīšanai, kāds ir šis priekšlikums, būtu bijis nepieciešams īpašs ietekmes uz MVU novērtējums, kas būtu plašāks par veikto ietekmes analīzi un konsultācijām. |
| --- | --- |

3.3

Īpaši jāņem vērā procedūru un ar sertifikāciju saistītā sloga proporcionalitātes princips, jo īpaši attiecībā uz mazākiem uzņēmumiem un ražojumiem, kas nav sērijveida ražojumi vai ir ierobežotas sērijas ražojumi, — EESK uzskata, ka tādai tiesību akta pārskatīšanai, kāds ir šis priekšlikums, būtu bijis nepieciešams īpašs ietekmes uz MVU novērtējums, kas būtu plašāks par veikto ietekmes analīzi un konsultācijām.

| 3.4 | Efektīvāka vispārējā tirgus uzraudzība un paziņoto atbilstības novērtēšanas struktūru līdzvērtīgāks kompetences līmenis būtu jāpanāk, izmantojot ne tikai sankciju mehānismus, bet arī, un galvenokārt, atbalstot mērķtiecīgus Eiropas līmeņa apmācības pasākumus. |
| --- | --- |

3.4

Efektīvāka vispārējā tirgus uzraudzība un paziņoto atbilstības novērtēšanas struktūru līdzvērtīgāks kompetences līmenis būtu jāpanāk, izmantojot ne tikai sankciju mehānismus, bet arī, un galvenokārt, atbalstot mērķtiecīgus Eiropas līmeņa apmācības pasākumus.

| 3.5 | Par jauno pārstrādāto tiesību aktu būtu jāveic regulāras pārbaudes un jāsniedz ziņojumi Kopienas iestādēm, kurus papildina RAPEX rādītāji par pārkāpumiem saistībā ar tirgū laisto spiediena iekārtu atbilstību un vispārējo drošību. |
| --- | --- |

3.5

Par jauno pārstrādāto tiesību aktu būtu jāveic regulāras pārbaudes un jāsniedz ziņojumi Kopienas iestādēm, kurus papildina RAPEX rādītāji par pārkāpumiem saistībā ar tirgū laisto spiediena iekārtu atbilstību un vispārējo drošību.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 120, 16.5.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp; OV C 120, 16.5.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV C 181, 21.6.2012., 105. lpp.

3

(4)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

4

(5)  Paziņotās iestādes ir tādas iestādes (par kurām dalībvalstis paziņojušas Komisijai), kas ir atbildīgas par atbilstības novērtēšanu un veic ražojumu pārbaudes un sertificē tos.

5

(6)  OV C 120, 16.5.2008., 1. lpp.

6

(7)  OV C 181, 21.6.2012., 105. lpp.

7

(8)  Skatīt http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/nando/

8

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/104 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/104

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko vairākus tiesību aktus, kuros paredzēta regulatīvās kontroles procedūras izmantošana, pielāgo Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam”

COM(2013) 451 final – 2013/0218 (COD)

un par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko vairākus tādus tiesību aktus tiesiskuma jomā, kuros paredzēta regulatīvās kontroles procedūras izmantošana, pielāgo Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam”

COM(2013) 452 final – 2013/0220 (COD)

2014/C 67/21

Galvenais ziņotājs:
  PEGADO LIZ

Eiropas Savienības Padome 2013. gada 16. septembrī un Eiropas Parlaments 2013. gada 4. jūlijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 33. pantu, 43. panta 2. punktu, 53. panta 1. punktu, 62. pantu, 64. panta 2. punktu, 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 114. pantu, 153. panta 2. punkta b) apakšpunktu, 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, 172. pantu, 192. panta 1. punktu, 207. pantu un 338. panta 1. punktu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko vairākus tiesību aktus, kuros paredzēta regulatīvās kontroles procedūras izmantošana, pielāgo Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam”

COM(2013) 451 final – 2013/0218 (COD).

Eiropas Parlaments 2013. gada 4. jūlijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 81. panta 2. punktu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko vairākus tādus tiesību aktus tiesiskuma jomā, kuros paredzēta regulatīvās kontroles procedūras izmantošana, pielāgo Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam”

COM(2013) 452 final – 2013/0220 (COD).

Ņemot vērā jautājuma steidzamību, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (2013. gada 16. oktobra sēdē), iecēla Pegado Liz kgu par galveno ziņotāju un ar 110 balsīm par un 6 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai (EESK) pieprasīts atzinums par diviem 2013. gada 27. jūnija priekšlikumiem regulai — COM(2013) 451 final un COM(2013) 452 final —, kuru mērķis ir jaunajam deleģēto aktu režīmam vienlaikus pielāgot 165 tiesību aktus, uz kuriem sākotnēji attiecās regulatīvā kontroles procedūra (RKP). |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai (EESK) pieprasīts atzinums par diviem 2013. gada 27. jūnija priekšlikumiem regulai — COM(2013) 451 final un COM(2013) 452 final —, kuru mērķis ir jaunajam deleģēto aktu režīmam vienlaikus pielāgot 165 tiesību aktus, uz kuriem sākotnēji attiecās regulatīvā kontroles procedūra (RKP).

| 1.2 | Šādu uzdevumu ar Padomes atbalstu izvirzīja Eiropas Parlaments, lai agrāko “komitoloģijas” praksi pielāgotu deleģēšanas procedūrai, kas paredzēta LESD 290. pantā. |
| --- | --- |

1.2

Šādu uzdevumu ar Padomes atbalstu izvirzīja Eiropas Parlaments, lai agrāko “komitoloģijas” praksi pielāgotu deleģēšanas procedūrai, kas paredzēta LESD 290. pantā.

| 1.3 | EESK atbalsta Komisijas iniciatīvu, jo tā nepieciešama Savienības tiesību avotu drošībai un tās mērķis ir vienkāršošana un efektivitāte. |
| --- | --- |

1.3

EESK atbalsta Komisijas iniciatīvu, jo tā nepieciešama Savienības tiesību avotu drošībai un tās mērķis ir vienkāršošana un efektivitāte.

| 1.4 | EESK atgādina, ka nesen ir pieņēmusi sīki izstrādātu ziņojumu par deleģēšanas procedūru, un šā atzinuma izpratnes nolūkos iesaka to ņemt vērā. |
| --- | --- |

1.4

EESK atgādina, ka nesen ir pieņēmusi sīki izstrādātu ziņojumu par deleģēšanas procedūru, un šā atzinuma izpratnes nolūkos iesaka to ņemt vērā.

| 1.5 | Aplūkojamā “kopus pielāgošana”, kas skar 165 tiesību aktus (regulas, direktīvas un lēmumus) divpadsmit dažādās jomās, raisa vairākus juridiskas un praktiskas dabas jautājumus. |
| --- | --- |

1.5

Aplūkojamā “kopus pielāgošana”, kas skar 165 tiesību aktus (regulas, direktīvas un lēmumus) divpadsmit dažādās jomās, raisa vairākus juridiskas un praktiskas dabas jautājumus.

| 1.6 | Vairāki deleģēšanas procedūras aspekti joprojām ir neskaidri. Jādefinē būtu arī jēdziens “nebūtiski elementi”. Turklāt būtu precīzi jāizvērtē mehānisma darbība. |
| --- | --- |

1.6

Vairāki deleģēšanas procedūras aspekti joprojām ir neskaidri. Jādefinē būtu arī jēdziens “nebūtiski elementi”. Turklāt būtu precīzi jāizvērtē mehānisma darbība.

| 1.7 | Atsevišķos regulu priekšlikumos nav ievēroti visi nosacījumi, kas izriet no leģislatīvajiem pamataktiem, un deleģēšana paredzēta uz nenoteiktu laiku vai arī noteikti ļoti īsi termiņi Parlamenta un Padomes īstenotajai kontrolei. |
| --- | --- |

1.7

Atsevišķos regulu priekšlikumos nav ievēroti visi nosacījumi, kas izriet no leģislatīvajiem pamataktiem, un deleģēšana paredzēta uz nenoteiktu laiku vai arī noteikti ļoti īsi termiņi Parlamenta un Padomes īstenotajai kontrolei.

| 1.8 | Pamatojoties uz savām vispārīgajām un īpašajām piezīmēm, EESK iesaka Komisijai izdarīt izmaiņas “kopus pielāgošanas” procesā tā, lai vairāk tiktu ņemtas vērā dažu tiesību pamataktu īpatnības. |
| --- | --- |

1.8

Pamatojoties uz savām vispārīgajām un īpašajām piezīmēm, EESK iesaka Komisijai izdarīt izmaiņas “kopus pielāgošanas” procesā tā, lai vairāk tiktu ņemtas vērā dažu tiesību pamataktu īpatnības.

| 1.9 | EESK arī iesaka Padomei un Parlamentam rīkoties ar vislielāko rūpību un sīki izvērtēt visus tiesību aktus, uz kuriem minētā pielāgošana attiecas. |
| --- | --- |

1.9

EESK arī iesaka Padomei un Parlamentam rīkoties ar vislielāko rūpību un sīki izvērtēt visus tiesību aktus, uz kuriem minētā pielāgošana attiecas.

2.   Ievads

| 2.1 | Lisabonas līgumā, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, paredzētas atšķirības starp LESD 290. pantā noteiktajām Komisijai piešķirtajām pilnvarām pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus (deleģēšanas procedūra), un LESD 291. pantā noteiktajām pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus (izpildes procedūra). |
| --- | --- |

2.1

Lisabonas līgumā, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, paredzētas atšķirības starp LESD 290. pantā noteiktajām Komisijai piešķirtajām pilnvarām pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus (deleģēšanas procedūra), un LESD 291. pantā noteiktajām pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus (izpildes procedūra).

| 2.2 | Uz katru no abiem pilnvaru veidiem attiecas atšķirīgs tiesiskais regulējums. |
| --- | --- |

2.2

Uz katru no abiem pilnvaru veidiem attiecas atšķirīgs tiesiskais regulējums.

| 2.2.1 | Deleģēšanas pilnvaru īstenošana noteikta nesaistošos instrumentos:






  — | Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta īstenošana” (1); |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Deleģēšanas pilnvaru īstenošana noteikta nesaistošos instrumentos:

—

Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta īstenošana” (1);

| — | Parlamenta, Padomes un Komisijas noslēgtajā dokumentā “Kopējā vienošanās par deleģētajiem aktiem” (“common understanding on delegated acts”); |
| --- | --- |

—

Parlamenta, Padomes un Komisijas noslēgtajā dokumentā “Kopējā vienošanās par deleģētajiem aktiem” (“common understanding on delegated acts”);

| — | 87.a un 88. pantā Eiropas Parlamenta regulā, kas grozīta ar 2012. gada 10. maija lēmumu (2). |
| --- | --- |

—

87.a un 88. pantā Eiropas Parlamenta regulā, kas grozīta ar 2012. gada 10. maija lēmumu (2).

| 2.2.1.1 | Par deleģēšanas procedūru Komiteja nesen pieņēmusi sīki izstrādātu informatīvu ziņojumu, ar kuru būtu ļoti ieteicams iepazīties, lai izprastu šo atzinumu (3). |
| --- | --- |

2.2.1.1

Par deleģēšanas procedūru Komiteja nesen pieņēmusi sīki izstrādātu informatīvu ziņojumu, ar kuru būtu ļoti ieteicams iepazīties, lai izprastu šo atzinumu (3).

| 2.2.2 | Savukārt LESD 291. pantā paredzēto īstenošanas pilnvaru piemērošanu nosaka juridiski saistoši instrumenti:






  — | Regula Nr. 182/2011 (4) (turpmāk — “Komitoloģijas regula”), kurā paredzētas divas procedūras: konsultēšanās procedūra un pārbaudes procedūra; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Savukārt LESD 291. pantā paredzēto īstenošanas pilnvaru piemērošanu nosaka juridiski saistoši instrumenti:

—

Regula Nr. 182/2011 (4) (turpmāk — “Komitoloģijas regula”), kurā paredzētas divas procedūras: konsultēšanās procedūra un pārbaudes procedūra;

| — | Lēmums Nr. 1999/468/EK (5) (turpmāk — “Komitoloģijas lēmums”), kurā 2006. gadā izdarīti grozījumi, lai pastiprinātu Parlamentam un Padomei piešķirtās kontroles pilnvaras, un kurā paredzēta regulatīvā kontroles procedūra (turpmāk — “RKP”). |
| --- | --- |

—

Lēmums Nr. 1999/468/EK (5) (turpmāk — “Komitoloģijas lēmums”), kurā 2006. gadā izdarīti grozījumi, lai pastiprinātu Parlamentam un Padomei piešķirtās kontroles pilnvaras, un kurā paredzēta regulatīvā kontroles procedūra (turpmāk — “RKP”).

| 2.2.3 | RKP tika izmantota, lai pieņemtu īstenošanas pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus leģislatīvā pamataktā. Šāds formulējums, kas ietverts Komitoloģijas lēmuma 5.a pantā (6), ir ļoti tuvs deleģēto aktu definīcijai. LESD 290. pantā deleģētie akti faktiski definēti kā kvazileģislatīvi akti, kurus Komisija pieņem, lai papildinātu vai grozītu “nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus”. |
| --- | --- |

2.2.3

RKP tika izmantota, lai pieņemtu īstenošanas pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus leģislatīvā pamataktā. Šāds formulējums, kas ietverts Komitoloģijas lēmuma 5.a pantā (6), ir ļoti tuvs deleģēto aktu definīcijai. LESD 290. pantā deleģētie akti faktiski definēti kā kvazileģislatīvi akti, kurus Komisija pieņem, lai papildinātu vai grozītu “nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus”.

| 2.2.4 | Tieši minētās līdzības dēļ laikā no 2009. gada līdz 2014. gadam Komitoloģijas lēmuma 5.a pants un RKP pagaidām paliek spēkā; Komisijas mērķis ir šo ierobežoto laikposmu izmantot, lai deleģēto aktu režīmam pielāgotu spēkā esošos noteikumus, kuros paredzēta RKP. |
| --- | --- |

2.2.4

Tieši minētās līdzības dēļ laikā no 2009. gada līdz 2014. gadam Komitoloģijas lēmuma 5.a pants un RKP pagaidām paliek spēkā; Komisijas mērķis ir šo ierobežoto laikposmu izmantot, lai deleģēto aktu režīmam pielāgotu spēkā esošos noteikumus, kuros paredzēta RKP.

| 2.2.5 | Tādēļ pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma (7) un ar Padomes atbalstu Komisija uzsāka dažu regulu, direktīvu un lēmumu pielāgošanas procesu (8).
  “Omnibus” regulu priekšlikumi, par kuriem Komiteja aicināta sniegt atzinumu, izstrādāti ar mērķi uzsākt šo kopus pielāgošanu. |
| --- | --- |

2.2.5

Tādēļ pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma (7) un ar Padomes atbalstu Komisija uzsāka dažu regulu, direktīvu un lēmumu pielāgošanas procesu (8).

“Omnibus” regulu priekšlikumi, par kuriem Komiteja aicināta sniegt atzinumu, izstrādāti ar mērķi uzsākt šo kopus pielāgošanu.

3.   Komisijas priekšlikumi

| 3.1 | Komisija ir publicējusi divus regulu priekšlikumus:






  — | pirmais attiecas uz “vairākiem tiesību aktiem” (COM(2013) 451 final); |
| --- | --- | --- |

3.1

Komisija ir publicējusi divus regulu priekšlikumus:

—

pirmais attiecas uz “vairākiem tiesību aktiem” (COM(2013) 451 final);

| — | otrais paredzēts “vairākiem tiesību aktiem tiesiskuma jomā” (COM(2013) 452 final). |
| --- | --- |

—

otrais paredzēts “vairākiem tiesību aktiem tiesiskuma jomā” (COM(2013) 452 final).

Drīzumā gaidāms arī trešais priekšlikumu kopums, kas patlaban vēl tiek gatavots.

| 3.2 | Priekšlikums, kurš attiecas uz “vairākiem tiesību aktiem”, izstrādāts, lai no RKP uz deleģēšanas procedūras sistēmu “pārceltu” vienlaikus 160 leģislatīvus aktus (regulas, direktīvas un lēmumus) vienpadsmit dažādās jomās:






  — | komunikāciju tīkli, saturs un tehnoloģijas; |
| --- | --- | --- |

3.2

Priekšlikums, kurš attiecas uz “vairākiem tiesību aktiem”, izstrādāts, lai no RKP uz deleģēšanas procedūras sistēmu “pārceltu” vienlaikus 160 leģislatīvus aktus (regulas, direktīvas un lēmumus) vienpadsmit dažādās jomās:

—

komunikāciju tīkli, saturs un tehnoloģijas;

| — | nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība; |
| --- | --- |

—

nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība;

| — | klimata politika; |
| --- | --- |

—

klimata politika;

| — | enerģētika; |
| --- | --- |

—

enerģētika;

| — | uzņēmējdarbība un rūpniecība; |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbība un rūpniecība;

| — | vide; |
| --- | --- |

—

vide;

| — | statistika; |
| --- | --- |

—

statistika;

| — | iekšējais tirgus un pakalpojumi; |
| --- | --- |

—

iekšējais tirgus un pakalpojumi;

| — | mobilitāte un transports; |
| --- | --- |

—

mobilitāte un transports;

| — | veselība un patērētāji; |
| --- | --- |

—

veselība un patērētāji;

| — | nodokļu politika un muitas savienība. |
| --- | --- |

—

nodokļu politika un muitas savienība.

| 3.2.1 | Priekšlikumā ietverts paskaidrojuma raksts, priekšlikums regulai un vienkāršs pielikums ar to aktu sarakstu, uz kuriem RKP vietā tiktu attiecināta deleģēšanas procedūra. |
| --- | --- |

3.2.1

Priekšlikumā ietverts paskaidrojuma raksts, priekšlikums regulai un vienkāršs pielikums ar to aktu sarakstu, uz kuriem RKP vietā tiktu attiecināta deleģēšanas procedūra.

| 3.3 | Priekšlikums, kurš attiecas uz “vairākiem tiesību aktiem tiesiskuma jomā”, veidots kā atsevišķs dokuments, jo šo tiesību aktu juridiskais pamats atrodams LESD III daļas V sadaļā un tie neattiecas uz visām dalībvalstīm. Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienības darbību, uz minēto dalībvalsti ierosinātā regula neattieksies. |
| --- | --- |

3.3

Priekšlikums, kurš attiecas uz “vairākiem tiesību aktiem tiesiskuma jomā”, veidots kā atsevišķs dokuments, jo šo tiesību aktu juridiskais pamats atrodams LESD III daļas V sadaļā un tie neattiecas uz visām dalībvalstīm. Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienības darbību, uz minēto dalībvalsti ierosinātā regula neattieksies.

| 3.3.1 | Priekšlikums regulai par tiesiskuma jomas tiesību aktu pielāgošanu LESD 290. pantam attiecas uz piecām regulām šādās jomās:






  — | pierādījumu iegūšana civillietās un komerclietās; |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Priekšlikums regulai par tiesiskuma jomas tiesību aktu pielāgošanu LESD 290. pantam attiecas uz piecām regulām šādās jomās:

—

pierādījumu iegūšana civillietās un komerclietās;

| — | Eiropas izpildes rīkojums neapstrīdētiem prasījumiem; |
| --- | --- |

—

Eiropas izpildes rīkojums neapstrīdētiem prasījumiem;

| — | Eiropas maksājuma rīkojuma procedūra; |
| --- | --- |

—

Eiropas maksājuma rīkojuma procedūra;

| — | Eiropas procedūra maza apmēra prasībām; |
| --- | --- |

—

Eiropas procedūra maza apmēra prasībām;

| — | tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšana dalībvalstīs. |
| --- | --- |

—

tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšana dalībvalstīs.

4.   Vispārīgas piezīmes

| 4.1 | Komisija ierosinājusi “omnibus” regulas par vairāku regulu, direktīvu un lēmumu kopus pielāgošanu, nevis atsevišķu regulas priekšlikumu par katru no attiecīgajiem aktiem. |
| --- | --- |

4.1

Komisija ierosinājusi “omnibus” regulas par vairāku regulu, direktīvu un lēmumu kopus pielāgošanu, nevis atsevišķu regulas priekšlikumu par katru no attiecīgajiem aktiem.

| 4.1.1 | Šādu metodi Komisija lietojusi jau 2006. gadā — RKP ieviešanai. Toreiz tika izmantots viens kopīgs paziņojums, lai steidzamības kārtā pielāgotu 25 regulas un direktīvas, tostarp Direktīvu 2005/1/EK (2005. gada 9. marts), kuras mērķis bija izveidot “finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru” (9). Jāpiemin arī Komisijas 2007. gada paziņojumi par citas tiesību aktu grupas pielāgošanu regulatīvajai kontroles procedūrai; minētie tiesību akti kataloģizēti 4 pielikumos (10). Par šo jautājumu EESK sniedza savus secinājumus un ieteikumus (11). |
| --- | --- |

4.1.1

Šādu metodi Komisija lietojusi jau 2006. gadā — RKP ieviešanai. Toreiz tika izmantots viens kopīgs paziņojums, lai steidzamības kārtā pielāgotu 25 regulas un direktīvas, tostarp Direktīvu 2005/1/EK (2005. gada 9. marts), kuras mērķis bija izveidot “finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru” (9). Jāpiemin arī Komisijas 2007. gada paziņojumi par citas tiesību aktu grupas pielāgošanu regulatīvajai kontroles procedūrai; minētie tiesību akti kataloģizēti 4 pielikumos (10). Par šo jautājumu EESK sniedza savus secinājumus un ieteikumus (11).

| 4.1.2 | Tāda apjoma pielāgošanu Komisija vēl nekad nav veikusi. |
| --- | --- |

4.1.2

Tāda apjoma pielāgošanu Komisija vēl nekad nav veikusi.

| 4.1.3 | Komiteja secina, ka regulu priekšlikumi atspoguļo Komisijas pilnvaru apjomu, jo tajos paredzēta joma, apjoms un termiņš, kādā Padome un Parlaments var izteikt iebildumus. |
| --- | --- |

4.1.3

Komiteja secina, ka regulu priekšlikumi atspoguļo Komisijas pilnvaru apjomu, jo tajos paredzēta joma, apjoms un termiņš, kādā Padome un Parlaments var izteikt iebildumus.

| 4.1.4 | No procedūras vienkāršuma un raituma viedokļa šāda izvēle ir saprotama, taču rada vairākus jautājumus. |
| --- | --- |

4.1.4

No procedūras vienkāršuma un raituma viedokļa šāda izvēle ir saprotama, taču rada vairākus jautājumus.

a)   Nenoteikts laikposms

| 4.2 | Abu regulas priekšlikumu 2. pantā paredzēts, ka pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saistībā ar pašreizējo pielāgošanu “piešķir uz nenoteiktu laiku”. |
| --- | --- |

4.2

Abu regulas priekšlikumu 2. pantā paredzēts, ka pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saistībā ar pašreizējo pielāgošanu “piešķir uz nenoteiktu laiku”.

| 4.2.1 | Komiteja atgādina, ka saskaņā ar LESD 290. pantu deleģēšanas pilnvaru ilgums ir konkrēti nosakāms ar leģislatīvo pamataktu un ka līdz šim, ar dažiem retiem izņēmumiem, deleģēšanu principā paredz uz konkrētu termiņu, ko vajadzības gadījumā var pagarināt, sagatavojot ziņojumu par deleģējuma īstenošanu. |
| --- | --- |

4.2.1

Komiteja atgādina, ka saskaņā ar LESD 290. pantu deleģēšanas pilnvaru ilgums ir konkrēti nosakāms ar leģislatīvo pamataktu un ka līdz šim, ar dažiem retiem izņēmumiem, deleģēšanu principā paredz uz konkrētu termiņu, ko vajadzības gadījumā var pagarināt, sagatavojot ziņojumu par deleģējuma īstenošanu.

| 4.2.2 | Jānorāda, ka Komisijas izvēlei — deleģējumam uz nenoteiktu laiku (12) — nepiekrīt Parlaments (13). Turklāt “omnibus regulas” priekšlikums anulē pienākumu sistemātiski ziņot par pamataktos paredzēto pasākumu īstenošanu (14). |
| --- | --- |

4.2.2

Jānorāda, ka Komisijas izvēlei — deleģējumam uz nenoteiktu laiku (12) — nepiekrīt Parlaments (13). Turklāt “omnibus regulas” priekšlikums anulē pienākumu sistemātiski ziņot par pamataktos paredzēto pasākumu īstenošanu (14).

| 4.2.3 | Tāpēc EESK rodas jautājums, vai Komisijas ierosinātajās “pielāgošanas regulās” varētu būt paredzēts, ka visos gadījumos — neatkarīgi no tematiskās jomas — pilnvaras tiek deleģētas uz nenoteiktu laiku. |
| --- | --- |

4.2.3

Tāpēc EESK rodas jautājums, vai Komisijas ierosinātajās “pielāgošanas regulās” varētu būt paredzēts, ka visos gadījumos — neatkarīgi no tematiskās jomas — pilnvaras tiek deleģētas uz nenoteiktu laiku.

b)   EP un Padomei piešķirtās kontroles tiesības

| 4.3 | Kā Komiteja ir norādījusi savā informatīvajā ziņojumā par deleģētajiem aktiem, pilnvaru deleģēšanu kontrolē Padome un Parlaments, kas jebkurā brīdī var atsaukt pilnvaru deleģējumu, izteikt iebildumus par Komisijas pieņemtu deleģētu aktu (divu mēnešu laikā no dienas, kad minētais deleģētais akts paziņots Padomei un Parlamentam) vai līdz minētā divu mēnešu termiņa beigām paziņot Komisijai, ka iebildumu nav. Pēc Parlamenta vai Padomes pieprasījuma šo divu mēnešu periodu var pagarināt. |
| --- | --- |

4.3

Kā Komiteja ir norādījusi savā informatīvajā ziņojumā par deleģētajiem aktiem, pilnvaru deleģēšanu kontrolē Padome un Parlaments, kas jebkurā brīdī var atsaukt pilnvaru deleģējumu, izteikt iebildumus par Komisijas pieņemtu deleģētu aktu (divu mēnešu laikā no dienas, kad minētais deleģētais akts paziņots Padomei un Parlamentam) vai līdz minētā divu mēnešu termiņa beigām paziņot Komisijai, ka iebildumu nav. Pēc Parlamenta vai Padomes pieprasījuma šo divu mēnešu periodu var pagarināt.

| 4.3.1 | Komitoloģijas lēmuma 5.a panta 3.–6. punktā tika noteikts sarežģīts dažādu termiņu režīms atkarībā no tā, vai Komisijas paredzētie pasākumi atbilst vai neatbilst komitejas atzinumam; termiņa ilgums var būt no 4 līdz 2 mēnešiem atkarībā no tā, kādu lēmumu attiecīgi pieņem Padome un Eiropas Parlaments.
  Atkāpjoties no minētā “parastā” režīma, 5.a panta 5. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka “attiecīgi pamatotos izņēmuma gadījumos” minētos termiņus var saīsināt, ja tas vajadzīgs “efektivitātes nolūkā”, tomēr nenorādot konkrētu termiņu.
  Turklāt 6. punktā tika noteikts, ka konkrētos gadījumos, kad “nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ” parasto režīmu nav iespējams ievērot, var piemērot īpašu režīmu — viena mēneša termiņu —, kam iepriekš jābūt paredzētam pamataktā. |
| --- | --- |

4.3.1

Komitoloģijas lēmuma 5.a panta 3.–6. punktā tika noteikts sarežģīts dažādu termiņu režīms atkarībā no tā, vai Komisijas paredzētie pasākumi atbilst vai neatbilst komitejas atzinumam; termiņa ilgums var būt no 4 līdz 2 mēnešiem atkarībā no tā, kādu lēmumu attiecīgi pieņem Padome un Eiropas Parlaments.

Atkāpjoties no minētā “parastā” režīma, 5.a panta 5. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka “attiecīgi pamatotos izņēmuma gadījumos” minētos termiņus var saīsināt, ja tas vajadzīgs “efektivitātes nolūkā”, tomēr nenorādot konkrētu termiņu.

Turklāt 6. punktā tika noteikts, ka konkrētos gadījumos, kad “nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ” parasto režīmu nav iespējams ievērot, var piemērot īpašu režīmu — viena mēneša termiņu —, kam iepriekš jābūt paredzētam pamataktā.

| 4.3.2 | Regulas priekšlikumā par vairāku tiesību aktu pielāgošanu LESD 290. pantam (2. panta 6. punktā) ir atsauce uz šo iespējamo atkāpi, taču paredzēts ir vienīgi tas, ka “attiecīgi pamatotos izņēmuma gadījumos” parasto termiņu, kādā Padome un Parlaments var iebilst pret deleģēto aktu, var saīsināt līdz vienam mēnesim (15). |
| --- | --- |

4.3.2

Regulas priekšlikumā par vairāku tiesību aktu pielāgošanu LESD 290. pantam (2. panta 6. punktā) ir atsauce uz šo iespējamo atkāpi, taču paredzēts ir vienīgi tas, ka “attiecīgi pamatotos izņēmuma gadījumos” parasto termiņu, kādā Padome un Parlaments var iebilst pret deleģēto aktu, var saīsināt līdz vienam mēnesim (15).

| 4.3.3 | Šķiet, ka ierosinātais jaunais režīms ierobežo rīcības brīvību, ar kādu Padome un Parlaments var īstenot savas kontroles pilnvaras. |
| --- | --- |

4.3.3

Šķiet, ka ierosinātais jaunais režīms ierobežo rīcības brīvību, ar kādu Padome un Parlaments var īstenot savas kontroles pilnvaras.

| 4.3.4 | Komiteja šaubās īpaši par to, vai tik īsā laikā Padome un Parlaments var efektīvi īstenot savas kontroles pilnvaras attiecībā uz 160 deleģētajiem aktiem. |
| --- | --- |

4.3.4

Komiteja šaubās īpaši par to, vai tik īsā laikā Padome un Parlaments var efektīvi īstenot savas kontroles pilnvaras attiecībā uz 160 deleģētajiem aktiem.

c)   Nebūtiski elementi

| 4.4 | Kā Komiteja jau uzsvērusi savā informatīvajā ziņojumā, deleģēšanas procedūras mērķis ir pieņemt deleģētus aktus attiecībā uz nebūtiskiem elementiem, kas paredzēti kādā Padomes un Parlamenta kopīgi pieņemtā leģislatīvā aktā. |
| --- | --- |

4.4

Kā Komiteja jau uzsvērusi savā informatīvajā ziņojumā, deleģēšanas procedūras mērķis ir pieņemt deleģētus aktus attiecībā uz nebūtiskiem elementiem, kas paredzēti kādā Padomes un Parlamenta kopīgi pieņemtā leģislatīvā aktā.

| 4.4.1 | Komisijas ierosinātie regulu priekšlikumi attiecas uz divpadsmit dažādām tematiskajām jomām. |
| --- | --- |

4.4.1

Komisijas ierosinātie regulu priekšlikumi attiecas uz divpadsmit dažādām tematiskajām jomām.

| 4.4.2 | Tā kā deleģēto aktu konkrētā juridiskā būtība ir samērā nenoteikta, turklāt jomas, uz kurām attiecas aplūkojamie priekšlikumi, ir gan apjomīgas, gan delikātas, rodas jautājums — tas tiks iztirzāts turpinājumā — par to, vai zināma daļa pasākumu tiešām ir nebūtiski. |
| --- | --- |

4.4.2

Tā kā deleģēto aktu konkrētā juridiskā būtība ir samērā nenoteikta, turklāt jomas, uz kurām attiecas aplūkojamie priekšlikumi, ir gan apjomīgas, gan delikātas, rodas jautājums — tas tiks iztirzāts turpinājumā — par to, vai zināma daļa pasākumu tiešām ir nebūtiski.

| 4.4.3 | Turklāt jēdzienu “nebūtisks pasākums” dažādās tematiskajās jomās Tiesa interpretē atšķirīgi. Piemēram, 2012. gada 5. septembrī Eiropas Savienības Tiesas virspalāta atzina, ka personu pamattiesības izriet no likumdevēja prerogatīvām, un tātad tās nekādi nevar tikt deleģētas Komisijai (16). |
| --- | --- |

4.4.3

Turklāt jēdzienu “nebūtisks pasākums” dažādās tematiskajās jomās Tiesa interpretē atšķirīgi. Piemēram, 2012. gada 5. septembrī Eiropas Savienības Tiesas virspalāta atzina, ka personu pamattiesības izriet no likumdevēja prerogatīvām, un tātad tās nekādi nevar tikt deleģētas Komisijai (16).

| 4.4.4 | Turklāt ES Tiesai vēl nav bijis izdevības paust viedokli par deleģēto Komisijas pilnvaru īstenošanu kā tādu. Tā sauktā biocīdu lieta bija pirmā reize, kad Tiesai tika iesniegta Komisijas prasība atcelt tiesību aktu, kas balstīts uz Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulas (ES) Nr. 528/2012 80. panta 1. punktu (17).
  Tā kā prasība iesniegta 2012. gada 19. septembrī, Tiesa savu spriedumu labākajā gadījumā varētu sniegt 2013. gada beigās vai 2014. gada sākumā, kad būs uzklausījusi ģenerāladvokāta secinājumus. |
| --- | --- |

4.4.4

Turklāt ES Tiesai vēl nav bijis izdevības paust viedokli par deleģēto Komisijas pilnvaru īstenošanu kā tādu. Tā sauktā biocīdu lieta bija pirmā reize, kad Tiesai tika iesniegta Komisijas prasība atcelt tiesību aktu, kas balstīts uz Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulas (ES) Nr. 528/2012 80. panta 1. punktu (17).

Tā kā prasība iesniegta 2012. gada 19. septembrī, Tiesa savu spriedumu labākajā gadījumā varētu sniegt 2013. gada beigās vai 2014. gada sākumā, kad būs uzklausījusi ģenerāladvokāta secinājumus.

5.   Īpašas piezīmes

| 5.1 | Lielākajā daļā šajā atzinumā aplūkoto priekšlikumu Komisija pienācīgā un pārdomātā veidā pielāgo regulatīvo kontroles procedūru LESD 290. pantā paredzētajam deleģēto aktu režīmam. Tomēr ir situācijas, kas raisa bažas un rada īpašas grūtības. |
| --- | --- |

5.1

Lielākajā daļā šajā atzinumā aplūkoto priekšlikumu Komisija pienācīgā un pārdomātā veidā pielāgo regulatīvo kontroles procedūru LESD 290. pantā paredzētajam deleģēto aktu režīmam. Tomēr ir situācijas, kas raisa bažas un rada īpašas grūtības.

a)   Ar režīmu saistītās neprecizitātes

| 5.2 | Lielākajā daļā attiecīgo juridisko instrumentu ir skaidra atsauce uz Padomes 2006. gada 17. jūlija lēmuma (tā sauktā Komitoloģijas lēmuma) (18) 5.a pantu, ar kuru tika ieviesta RKP un tika paredzēts, ka šī procedūra izmantojama, pieņemot “vispārīgus pasākumus, lai grozītu nebūtiskus pamatakta elementus”. Tomēr šīs ar 1999. gada 28. jūnija lēmumu ieviestās sistēmas izmaiņas stājās spēkā tikai 2006. gada 24. jūlijā. |
| --- | --- |

5.2

Lielākajā daļā attiecīgo juridisko instrumentu ir skaidra atsauce uz Padomes 2006. gada 17. jūlija lēmuma (tā sauktā Komitoloģijas lēmuma) (18) 5.a pantu, ar kuru tika ieviesta RKP un tika paredzēts, ka šī procedūra izmantojama, pieņemot “vispārīgus pasākumus, lai grozītu nebūtiskus pamatakta elementus”. Tomēr šīs ar 1999. gada 28. jūnija lēmumu ieviestās sistēmas izmaiņas stājās spēkā tikai 2006. gada 24. jūlijā.

| 5.2.1 | Tādējādi nevienā no juridiskajiem instrumentiem, kurus paredzēts pielāgot pirms minētā datuma, nav precizēts, uz kādiem pasākumiem RKP režīms attiecas. Faktiski tikai ar 2006. gada jūlija lēmumu 1999. gada jūnija lēmuma 2. pantam pievienots jauns 2. punkts. Tajā pirmo reizi paredzēts pieņemt vispārīgus pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus pamatakta elementus. |
| --- | --- |

5.2.1

Tādējādi nevienā no juridiskajiem instrumentiem, kurus paredzēts pielāgot pirms minētā datuma, nav precizēts, uz kādiem pasākumiem RKP režīms attiecas. Faktiski tikai ar 2006. gada jūlija lēmumu 1999. gada jūnija lēmuma 2. pantam pievienots jauns 2. punkts. Tajā pirmo reizi paredzēts pieņemt vispārīgus pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus pamatakta elementus.

| 5.2.2 | Tādējādi šajos leģislatīvajos aktos ir tikai tādi formulējumi (19) kā “pasākumi, kas vajadzīgi šīs direktīvas īstenošanai, jānosaka saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs)”, “Komisijai palīdz komiteja” un “ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu”. |
| --- | --- |

5.2.2

Tādējādi šajos leģislatīvajos aktos ir tikai tādi formulējumi (19) kā “pasākumi, kas vajadzīgi šīs direktīvas īstenošanai, jānosaka saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs)”, “Komisijai palīdz komiteja” un “ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu”.

| 5.2.3 | Komiteja norāda, ka līdz ar pāreju no RKP uz deleģēšanas režīmu tiek atcelti komiteju atzinumi, kas tika pieprasīti RKP sistēmā. Tomēr tie tiek saglabāti saistībā ar LESD 291. pantā paredzētajiem īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

5.2.3

Komiteja norāda, ka līdz ar pāreju no RKP uz deleģēšanas režīmu tiek atcelti komiteju atzinumi, kas tika pieprasīti RKP sistēmā. Tomēr tie tiek saglabāti saistībā ar LESD 291. pantā paredzētajiem īstenošanas pasākumiem.

| 5.2.4 | Līdz ar to tiek likvidēts viens no posmiem kontrolei, ar kuras palīdzību pārbauda leģislatīva pamatakta attiecīgo elementu “nebūtiskumu”. |
| --- | --- |

5.2.4

Līdz ar to tiek likvidēts viens no posmiem kontrolei, ar kuras palīdzību pārbauda leģislatīva pamatakta attiecīgo elementu “nebūtiskumu”.

| 5.2.5 | Pirms Komitoloģijas lēmuma pieņemtie tiesību akti apkopoti sarakstā, kas pievienots Komisijas regulas priekšlikumam. Tomēr tie tika publicēti pirms komitoloģijas procedūras sistematizēšanas, tāpēc atsauces uz pasākumiem ir sevišķi aptuvenas, piemēram, “pielāgošanās tehnikas progresam” (1975. gada 20. maija direktīva par aerosola izsmidzinātājiem) (20). |
| --- | --- |

5.2.5

Pirms Komitoloģijas lēmuma pieņemtie tiesību akti apkopoti sarakstā, kas pievienots Komisijas regulas priekšlikumam. Tomēr tie tika publicēti pirms komitoloģijas procedūras sistematizēšanas, tāpēc atsauces uz pasākumiem ir sevišķi aptuvenas, piemēram, “pielāgošanās tehnikas progresam” (1975. gada 20. maija direktīva par aerosola izsmidzinātājiem) (20).

b)   Darbības jomas noteikšana

| 5.3 | Tas, kā noteikta 5.a panta darbības joma attiecībā uz dažu leģislatīvu pamataktu “nebūtiskiem elementiem”, dažviet var raisīt zināmus iebildumus. Piemēram, neapmierinošs ir vispārīgais formulējums “pasākumi, [...] kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus”, kas bez sīkākiem paskaidrojumiem ietverts Regulā (EK) Nr. 661/2009 par mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošību. |
| --- | --- |

5.3

Tas, kā noteikta 5.a panta darbības joma attiecībā uz dažu leģislatīvu pamataktu “nebūtiskiem elementiem”, dažviet var raisīt zināmus iebildumus. Piemēram, neapmierinošs ir vispārīgais formulējums “pasākumi, [...] kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus”, kas bez sīkākiem paskaidrojumiem ietverts Regulā (EK) Nr. 661/2009 par mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošību.

| 5.3.1 | Reizumis 5.a pants piemērots tādiem elementiem, kuru “nebūtiskums” ir visai apšaubāms. Vairāki piemēri:






  — | Regula (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (23. pants); |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Reizumis 5.a pants piemērots tādiem elementiem, kuru “nebūtiskums” ir visai apšaubāms. Vairāki piemēri:

—

Regula (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (23. pants);

| — | Regula (EK) Nr. 714/2009 attiecībā uz pamatnostādnēm par kompensācijas mehānismu starp elektroenerģijas pārrobežu pārvades sistēmu operatoriem; |
| --- | --- |

—

Regula (EK) Nr. 714/2009 attiecībā uz pamatnostādnēm par kompensācijas mehānismu starp elektroenerģijas pārrobežu pārvades sistēmu operatoriem;

| — | 23. panta 1. un 4. punkts un 40. panta 3. punkts 2006. gada 12. decembra Direktīvā 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū, lai noteiktu, kas profesionālās atbildības vajadzībām ir atbilstīgs riska būtībai un apjomam; |
| --- | --- |

—

23. panta 1. un 4. punkts un 40. panta 3. punkts 2006. gada 12. decembra Direktīvā 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū, lai noteiktu, kas profesionālās atbildības vajadzībām ir atbilstīgs riska būtībai un apjomam;

| — | 12. pants, 34. panta 1. punkts un 35. panta 2. punkts 2007. gada 23. oktobra Regulā (EK) Nr. 1371/2007 par atbildības apdrošināšanu attiecībā uz dzelzceļa pasažieriem. |
| --- | --- |

—

12. pants, 34. panta 1. punkts un 35. panta 2. punkts 2007. gada 23. oktobra Regulā (EK) Nr. 1371/2007 par atbildības apdrošināšanu attiecībā uz dzelzceļa pasažieriem.

c)   Jomas, kas saistītas ar pamattiesībām

| 5.4 | Šķietami “nebūtiski” pasākumi, piemēram, direktīvu pielikumu pielāgošana, tomēr var radīt bažas par to ietekmi uz atsevišķu pamattiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

5.4

Šķietami “nebūtiski” pasākumi, piemēram, direktīvu pielikumu pielāgošana, tomēr var radīt bažas par to ietekmi uz atsevišķu pamattiesību aizsardzību.

| 5.4.1 | Daži piemēri:






  — | pielikumi 2008. gada 16. decembra Regulai (EK) Nr. 1338/2008 attiecībā uz Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (9. pants un 10. panta 2. punkts); |
| --- | --- | --- |

5.4.1

Daži piemēri:

—

pielikumi 2008. gada 16. decembra Regulai (EK) Nr. 1338/2008 attiecībā uz Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (9. pants un 10. panta 2. punkts);

| — | iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanā aptveramie temati (2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 763/2008); |
| --- | --- |

—

iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanā aptveramie temati (2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 763/2008);

| — | pielikumi 2006. gada 20. decembra Direktīvai 2006/126/EK par vadītāju apliecībām; |
| --- | --- |

—

pielikumi 2006. gada 20. decembra Direktīvai 2006/126/EK par vadītāju apliecībām;

| — | atkāpes no pielikumiem 2005. gada 12. janvāra Regulai (EK) Nr. 183/2005, ar ko paredz barības higiēnas prasības (28. pants un 31. panta 2. punkts); |
| --- | --- |

—

atkāpes no pielikumiem 2005. gada 12. janvāra Regulai (EK) Nr. 183/2005, ar ko paredz barības higiēnas prasības (28. pants un 31. panta 2. punkts);

| — | pielikumi 2004. gada 29. aprīļa Regulai (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (13. panta 2. punkts un 14. pants); |
| --- | --- |

—

pielikumi 2004. gada 29. aprīļa Regulai (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (13. panta 2. punkts un 14. pants);

| — | tādu pielikumu grozījumi, kuros iekļautas atsevišķu tiesību īstenošanai paredzētas veidlapas, piemēram, attiecībā uz Eiropas izpildes rīkojumu neapstrīdētiem prasījumiem (2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 805/2004), Eiropas maksājuma rīkojuma procedūru (2006. gada 12. decembra Regula (EK) Nr. 1896/2006), Eiropas procedūru maza apmēra prasībām (2007. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 861/2007) un tiesas un ārpustiesas civillietu vai komerclietu dokumentu izsniegšanu (2007. gada 13. novembra Regula (EK) Nr. 1393/2007). |
| --- | --- |

—

tādu pielikumu grozījumi, kuros iekļautas atsevišķu tiesību īstenošanai paredzētas veidlapas, piemēram, attiecībā uz Eiropas izpildes rīkojumu neapstrīdētiem prasījumiem (2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 805/2004), Eiropas maksājuma rīkojuma procedūru (2006. gada 12. decembra Regula (EK) Nr. 1896/2006), Eiropas procedūru maza apmēra prasībām (2007. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 861/2007) un tiesas un ārpustiesas civillietu vai komerclietu dokumentu izsniegšanu (2007. gada 13. novembra Regula (EK) Nr. 1393/2007).

| 5.4.2 | Jānorāda arī uz sarežģītākiem gadījumiem, kad būtisku kādas jomas daļu paredzēts reglamentēt ar deleģētiem aktiem, piemēram,






  — | sūdzību procedūra attiecībā uz “aizsardzību pret subsidēšanu un negodīgas cenu noteikšanas praksi, kas rada zaudējumus Kopienas gaisa pārvadātājiem gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanā no valstīm, kuras nav Eiropas Kopienas dalībvalstis”, kas paredzēta 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 868/2004; |
| --- | --- | --- |

5.4.2

Jānorāda arī uz sarežģītākiem gadījumiem, kad būtisku kādas jomas daļu paredzēts reglamentēt ar deleģētiem aktiem, piemēram,

—

sūdzību procedūra attiecībā uz “aizsardzību pret subsidēšanu un negodīgas cenu noteikšanas praksi, kas rada zaudējumus Kopienas gaisa pārvadātājiem gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanā no valstīm, kuras nav Eiropas Kopienas dalībvalstis”, kas paredzēta 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 868/2004;

| — | efektīvās gada izmaksu procentu likmes pamatkomponentu noteikšana saistībā ar patēriņa kredītlīgumiem (2008. gada 23. aprīļa Direktīvas 2008/48/EK 19. panta 5. punkts un 25. panta 2. punkts). |
| --- | --- |

—

efektīvās gada izmaksu procentu likmes pamatkomponentu noteikšana saistībā ar patēriņa kredītlīgumiem (2008. gada 23. aprīļa Direktīvas 2008/48/EK 19. panta 5. punkts un 25. panta 2. punkts).

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2009) 673 final, 9.12.2009.

1

(2)  Dok. A7-0072/2012.

2

(3)  Informatīvais ziņojums par tematu “Labāks likumdošanas process: īstenošanas akti un deleģētie akti” http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=24245

3

(4)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

4

(5)  OV L 184, 17.07.1999., 23. lpp.

5

(6)  Ieviests ar 2006. gada 17. jūlija Padomes lēmumu (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

6

(7)  EP 2010. gada 5. maija rezolūcija (P7-TA (2010) 0127), 18. punkts.

7

(8)  Komisijas deklarācijas, OV L 55, 28.2.2011., 19. lpp.

8

(9)  COM(2006) 900–926 final.

9

(10)  COM(2007) 740 final, COM(2007) 741 final, COM(2007) 824 final, COM(2007) 822 final un COM(2008) 71 final.

10

(11)  OV C 161, 13.7.2007., 45. lpp. un OV C 224, 30.8.2008., 35. lpp.

11

(12)  COM(2009) 673 final, 9.12.2009., 3.2. punkts.

12

(13)  “Kopējās vienošanās” (Common Understanding) IV punkts.

13

Common Understanding

(14)  3 gadi, piemēram, 2006. gada 15. marta Direktīvā 2006/21/EK par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu.

14

(15)  Toties priekšlikumā regulai par tiesiskuma jomas tiesību aktu pielāgošanu LESD 290. pantam šāda iespēja nav paredzēta.

15

(16)  Lieta C-355/10 (Parlaments pret Padomi) par Savienības jūras ārējo robežu uzraudzību un par robežsardzes pilnvarām ieceļojušās personas izsēdināt krastā trešā valstī, no kuras aizturētais kuģis devies ceļā.

16

(17)  Lieta C-427/12 (Eiropas Komisija pret Eiropas Parlamentu un Eiropas Savienības Padomi). Lieta attiecas uz biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu, kuras ietvaros ar mērķi noteikt maksas, kas maksājamas Eiropas Ķimikāliju aģentūrai, paredzēts pieņemt īstenošanas aktu atbilstīgi LESD 291. pantam, nevis deleģēto aktu atbilstīgi LESD 290. pantam. Pēc Komisijas domām, akts, kas tai būtu jāpieņem, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 80. panta 1. punktu, LESD 290. punkta izpratnē faktiski būtu uzskatāms par deleģētu aktu, jo tā mērķis būtu papildināt dažus nebūtiskus leģislatīva akta elementus.

17

(18)  OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.

18

(19)  Kā piemēru skatīt Direktīvu 2006/25/EK, Direktīvu 89/391/EEK vai Direktīvu 2003/10/EK.

19

(20)  Piemēri korektām atsaucēm uz “tehnisko un zinātnes attīstību” atrodami 2008. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 1272/2008 par marķēšanu un iepakošanu un 2008. gada 17. jūnija Direktīvā 2008/56/EK par jūras vides stratēģiju.

20

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/110 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/110

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes ieteikumam par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs”

COM(2013) 460 final – 2013/0229 (NLE)

2014/C 67/22

Ziņotājs:
  Ákos TOPOLÁNSZKY

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. panta 1. punktu un 22. pantu 2013. gada 26. jūnijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Padomes ieteikumam par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs”

COM(2013) 460 final – 2013/0229 (NLE).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 3. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17 oktobrī (17. oktobra sēdē), ar 135 balsīm par, 4 balsīm pret un 6 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu Padomes ieteikumam un atzīst, vienlaikus izsakot par to nožēlu, tajā iekļauto pasākumu nepieciešamību, kurus var arī uztvert kā sava veida minimālo īstenošanas programmu. |
| --- | --- |

1.1

Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu Padomes ieteikumam un atzīst, vienlaikus izsakot par to nožēlu, tajā iekļauto pasākumu nepieciešamību, kurus var arī uztvert kā sava veida minimālo īstenošanas programmu.

| 1.2 | Komiteja turklāt ir sarūgtināta, jo, kā tas ir arī norādīts ieteikuma paskaidrojuma rakstā, pamatstratēģijas mērķu īstenošana Eiropas līmenī nemitīgi saskaras ar nopietnām grūtībām saistībā ar īstenošanu un politisko apņēmību valsts, reģionālā un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

1.2

Komiteja turklāt ir sarūgtināta, jo, kā tas ir arī norādīts ieteikuma paskaidrojuma rakstā, pamatstratēģijas mērķu īstenošana Eiropas līmenī nemitīgi saskaras ar nopietnām grūtībām saistībā ar īstenošanu un politisko apņēmību valsts, reģionālā un vietējā līmenī.

| 1.3 | Komiteja vērš uzmanību uz trūkumiem, kas ir uzsvērti pilsoniskās sabiedrības organizāciju analīzes dokumentos par pamatstratēģiju un valsts stratēģiskajām programmām. Ir svarīgi, pamatojoties uz ieinteresēto pušu sniegtajiem norādījumiem, minētos trūkumus nopietni apsvērt un tos risināt, valsts politikā ierobežotā termiņā izstrādājot un īstenojot efektīvus un saturīgus atbildes pasākumus. |
| --- | --- |

1.3

Komiteja vērš uzmanību uz trūkumiem, kas ir uzsvērti pilsoniskās sabiedrības organizāciju analīzes dokumentos par pamatstratēģiju un valsts stratēģiskajām programmām. Ir svarīgi, pamatojoties uz ieinteresēto pušu sniegtajiem norādījumiem, minētos trūkumus nopietni apsvērt un tos risināt, valsts politikā ierobežotā termiņā izstrādājot un īstenojot efektīvus un saturīgus atbildes pasākumus.

| 1.4 | EESK uzskata, ka priekšlikuma daļa, kas skar horizontālos politikas pasākumus, ir sasteigta un aicina Padomi to tālāk pilnveidot un noteikt četrām tajā skatītajām jomām daudz konkrētākas prasības, taču vienlaikus atbalstīt to īstenošanu, iepazīstinot ar vēlamo paraugpraksi. |
| --- | --- |

1.4

EESK uzskata, ka priekšlikuma daļa, kas skar horizontālos politikas pasākumus, ir sasteigta un aicina Padomi to tālāk pilnveidot un noteikt četrām tajā skatītajām jomām daudz konkrētākas prasības, taču vienlaikus atbalstīt to īstenošanu, iepazīstinot ar vēlamo paraugpraksi.

| 1.5 | Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā ieteikuma priekšlikuma paskaidrojuma rakstā izdarītos secinājumus (1), kā arī sociālās un ekonomiskās situācijas pasliktināšanos krīzes dēļ, Padomei vajadzētu izmantot savas pilnvaras pieņemt saistošus tiesību aktus, lai pirmām kārtām novērstu izmisuma un lielas nabadzības situācijas, kas apdraud iedzīvotāju dzīvību, kā arī apkarotu diskriminācijas, rasisma un antičigānisma galējās izpausmes. |
| --- | --- |

1.5

Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā ieteikuma priekšlikuma paskaidrojuma rakstā izdarītos secinājumus (1), kā arī sociālās un ekonomiskās situācijas pasliktināšanos krīzes dēļ, Padomei vajadzētu izmantot savas pilnvaras pieņemt saistošus tiesību aktus, lai pirmām kārtām novērstu izmisuma un lielas nabadzības situācijas, kas apdraud iedzīvotāju dzīvību, kā arī apkarotu diskriminācijas, rasisma un antičigānisma galējās izpausmes.

| 1.6 | Attiecībā uz ārkārtīgi nelabvēlīgiem dzīves apstākļiem EESK iesaka noteikt skaidrus principus cilvēktiesību piemērošanai un izstrādāt atsauces rādītājus un kritērijus, kas jau sen ir nepieciešami, lai varētu izvērtēt šāda veida situācijas. |
| --- | --- |

1.6

Attiecībā uz ārkārtīgi nelabvēlīgiem dzīves apstākļiem EESK iesaka noteikt skaidrus principus cilvēktiesību piemērošanai un izstrādāt atsauces rādītājus un kritērijus, kas jau sen ir nepieciešami, lai varētu izvērtēt šāda veida situācijas.

| 1.7 | Komiteja iesaka, lai neatkarīgu pētnieku grupas, kurām ir juridiski līdzekļi un nepieciešamās garantijas pētniecības ētikas jomā, sāk vērtēt stratēģiju īstenošanu, kā arī lai tiktu nodrošināts finansējums un līdzekļu izmantošanas pārredzamība. |
| --- | --- |

1.7

Komiteja iesaka, lai neatkarīgu pētnieku grupas, kurām ir juridiski līdzekļi un nepieciešamās garantijas pētniecības ētikas jomā, sāk vērtēt stratēģiju īstenošanu, kā arī lai tiktu nodrošināts finansējums un līdzekļu izmantošanas pārredzamība.

| 1.8 | Izmantojot juridiskas un citas nepieciešamās garantijas, vajadzētu pastiprināt to iestāžu darbību, kas ir atbildīgas par vienlīdzīgu attieksmi, jo minētās iestādes ir diskriminācijas apkarošanas politikas galvenās dalībnieces, valstu kontaktpunktu darbību, kuriem arī ir būtiska nozīme stratēģiju īstenošanā, kā arī šo struktūru sadarbību ar attiecīgajām iedzīvotāju grupām. |
| --- | --- |

1.8

Izmantojot juridiskas un citas nepieciešamās garantijas, vajadzētu pastiprināt to iestāžu darbību, kas ir atbildīgas par vienlīdzīgu attieksmi, jo minētās iestādes ir diskriminācijas apkarošanas politikas galvenās dalībnieces, valstu kontaktpunktu darbību, kuriem arī ir būtiska nozīme stratēģiju īstenošanā, kā arī šo struktūru sadarbību ar attiecīgajām iedzīvotāju grupām.

| 1.9 | Lai palielinātu stratēģiju īstenošanas efektivitāti un novērstu uzticības zudumu, kas vērojams attiecīgajās aprindās, ir būtiski rūpēties, lai romi tiktu iesaistīti un mobilizēti visās pasākumu īstenošanas jomās. Komiteja iesaka un cer, ka sadarbības konceptuālais princips tiks paplašināts un konsensa kultūra pārsniegs vienkāršu konsultāciju; šajā sakarā Komiteja iesniedz priekšlikumus. |
| --- | --- |

1.9

Lai palielinātu stratēģiju īstenošanas efektivitāti un novērstu uzticības zudumu, kas vērojams attiecīgajās aprindās, ir būtiski rūpēties, lai romi tiktu iesaistīti un mobilizēti visās pasākumu īstenošanas jomās. Komiteja iesaka un cer, ka sadarbības konceptuālais princips tiks paplašināts un konsensa kultūra pārsniegs vienkāršu konsultāciju; šajā sakarā Komiteja iesniedz priekšlikumus.

| 1.10 | EESK uzsver, ka lēmumu pieņēmējiem ir noteikti jādistancējas no satraucošajiem pret romiem vērstajiem paziņojumiem, kas ietver rasisma, vardarbības un smagas diskriminācijas iezīmes, un ir svarīgi rasistiskas vardarbības un naidīga diskursa fenomenus atklāti un sistemātiski nosodīt un uzraudzīt, kā arī izstrādāt juridiskus, administratīvus, reglamentējošus un publicitātes instrumentus, kas dod iespēju efektīvi apkarot šīs izpausmes. |
| --- | --- |

1.10

EESK uzsver, ka lēmumu pieņēmējiem ir noteikti jādistancējas no satraucošajiem pret romiem vērstajiem paziņojumiem, kas ietver rasisma, vardarbības un smagas diskriminācijas iezīmes, un ir svarīgi rasistiskas vardarbības un naidīga diskursa fenomenus atklāti un sistemātiski nosodīt un uzraudzīt, kā arī izstrādāt juridiskus, administratīvus, reglamentējošus un publicitātes instrumentus, kas dod iespēju efektīvi apkarot šīs izpausmes.

2.   Priekšvēsture

| 2.1 | Komisija 2011. gada 5. aprīlī pieņēma ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam (2), beidzot, pēc ilgas gaidīšanas, izveidojot iespēju veikt saskaņotus pasākumus, lai samazinātu to galējo nabadzību un segregāciju, kas skar arī romus. Padome 2011. gada jūnijā šo dokumentu atbalstīja (3) un aicināja dalībvalstis līdz 2011. gada beigām pieņemt romu integrācijas valsts stratēģijas. |
| --- | --- |

2.1

Komisija 2011. gada 5. aprīlī pieņēma ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam (2), beidzot, pēc ilgas gaidīšanas, izveidojot iespēju veikt saskaņotus pasākumus, lai samazinātu to galējo nabadzību un segregāciju, kas skar arī romus. Padome 2011. gada jūnijā šo dokumentu atbalstīja (3) un aicināja dalībvalstis līdz 2011. gada beigām pieņemt romu integrācijas valsts stratēģijas.

| 2.2 | Atbilstoši programmā noteiktajam Eiropas Komisija sagatavo gada ziņojumu par šo stratēģiju īstenošanas gaitu. 2012. gadā tā veica pirmo dalībvalstu iesniegto stratēģiju vērtēšanu (4) un pieņēma horizontālus secinājumus, bet atsevišķā dokumentā analizēja stipros un vājos punktus, kas tika konstatēti katras dalībvalsts stratēģijā (5). |
| --- | --- |

2.2

Atbilstoši programmā noteiktajam Eiropas Komisija sagatavo gada ziņojumu par šo stratēģiju īstenošanas gaitu. 2012. gadā tā veica pirmo dalībvalstu iesniegto stratēģiju vērtēšanu (4) un pieņēma horizontālus secinājumus, bet atsevišķā dokumentā analizēja stipros un vājos punktus, kas tika konstatēti katras dalībvalsts stratēģijā (5).

| 2.3 | Romus pārstāvošas apvienības ļoti rūpīgi sekoja līdzi šiem stratēģiju sagatavošanas procesiem, daudzos dokumentos pauda savu viedokli vai iebildumus, kā arī vērtēja šīs stratēģijas (6). |
| --- | --- |

2.3

Romus pārstāvošas apvienības ļoti rūpīgi sekoja līdzi šiem stratēģiju sagatavošanas procesiem, daudzos dokumentos pauda savu viedokli vai iebildumus, kā arī vērtēja šīs stratēģijas (6).

| 2.4 | Visās šajās analīzēs tika norādīts uz būtiskiem trūkumiem dalībvalstu stratēģijās. Pēc pilsoniskās sabiedrības organizāciju domām horizontālais saturs un tā trūkumi ir būtiska problēma. Kā dažus no trūkumu piemēriem var minēt:






  a) | diskriminācijas apkarošanas pasākumu nepietiekamību; |
| --- | --- | --- |

2.4

Visās šajās analīzēs tika norādīts uz būtiskiem trūkumiem dalībvalstu stratēģijās. Pēc pilsoniskās sabiedrības organizāciju domām horizontālais saturs un tā trūkumi ir būtiska problēma. Kā dažus no trūkumu piemēriem var minēt:

a)

diskriminācijas apkarošanas pasākumu nepietiekamību;

| b) | tādu pasākumu neesamību, kas veicinātu pilnīgu piekļuvi; |
| --- | --- |

b)

tādu pasākumu neesamību, kas veicinātu pilnīgu piekļuvi;

| c) | tādu pasākumu neesamību, kuru mērķis būtu atzīt un stiprināt romu un viņu kopienas cilvēka cieņu; |
| --- | --- |

c)

tādu pasākumu neesamību, kuru mērķis būtu atzīt un stiprināt romu un viņu kopienas cilvēka cieņu;

| d) | tādu pasākumu neesamību, kuru mērķis būtu novērst nevienlīdzību un īpaši smagas problēmas romu sabiedrībā (minēsim, piemēram, tādu pasākumu trūkumu, kas mazinātu sevišķās grūtības, kuras skar romu sievietes un bērnus); |
| --- | --- |

d)

tādu pasākumu neesamību, kuru mērķis būtu novērst nevienlīdzību un īpaši smagas problēmas romu sabiedrībā (minēsim, piemēram, tādu pasākumu trūkumu, kas mazinātu sevišķās grūtības, kuras skar romu sievietes un bērnus);

| e) | tādu pasākumu neesamību, ar kuriem varētu palielināt romu aktivitāti un mudināt viņus, viņu kopienas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas piedalīties šo stratēģiju īstenošanā. |
| --- | --- |

e)

tādu pasākumu neesamību, ar kuriem varētu palielināt romu aktivitāti un mudināt viņus, viņu kopienas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas piedalīties šo stratēģiju īstenošanā.

| 2.5 | Minētajos Eiropas Komisijas analīzes dokumentos nav atsauces uz būtiskajiem trūkumiem, kas tika konstatēti dalībvalstu stratēģijās. Tajos nav nekāda nosodījuma vai aicinājuma mazināt vai izbeigt daudzās sociālās un sabiedrības izpausmes, kas ir ļoti smagas un dažkārt pārkāpj cilvēktiesības. Tādējādi nav pietiekami uzsvērti tādi cilvēktiesību pārkāpumi kā:






  a) | cilvēku tirdzniecība, kas saistīta ar prostitūciju, un nodarbinātība, kas līdzinās verdzībai; |
| --- | --- | --- |

2.5

Minētajos Eiropas Komisijas analīzes dokumentos nav atsauces uz būtiskajiem trūkumiem, kas tika konstatēti dalībvalstu stratēģijās. Tajos nav nekāda nosodījuma vai aicinājuma mazināt vai izbeigt daudzās sociālās un sabiedrības izpausmes, kas ir ļoti smagas un dažkārt pārkāpj cilvēktiesības. Tādējādi nav pietiekami uzsvērti tādi cilvēktiesību pārkāpumi kā:

a)

cilvēku tirdzniecība, kas saistīta ar prostitūciju, un nodarbinātība, kas līdzinās verdzībai;

| b) | romu sieviešu pamattiesības brīvi lemt par savu ķermeni un brīvi piekļūt dzimstības plānošanai, kā arī reizumis bez attiecīgās personas piekrišanas veiktā piespiedu sterilizācija; |
| --- | --- |

b)

romu sieviešu pamattiesības brīvi lemt par savu ķermeni un brīvi piekļūt dzimstības plānošanai, kā arī reizumis bez attiecīgās personas piekrišanas veiktā piespiedu sterilizācija;

| c) | dziļa trūkuma un galējas nabadzības veidi, kas ir uzskatāmi par cilvēktiesību pārkāpumu, vitāli svarīgu vajadzību neapmierināšana (piemēram, nav piekļuves dzeramajam ūdenim, veselības aprūpei vai higiēnas infrastruktūrām tiem, kas dzīvo nomalēs vai apmetnēs utml.); |
| --- | --- |

c)

dziļa trūkuma un galējas nabadzības veidi, kas ir uzskatāmi par cilvēktiesību pārkāpumu, vitāli svarīgu vajadzību neapmierināšana (piemēram, nav piekļuves dzeramajam ūdenim, veselības aprūpei vai higiēnas infrastruktūrām tiem, kas dzīvo nomalēs vai apmetnēs utml.);

| d) | visbeidzot, nepilnīgi rasisma apkarošanas mērķi un pasākumi, lai nodrošinātu romu un viņu kopienu dzīvības un īpašuma aizsardzību un viņu tiesības, kā arī lai stiprinātu aizsardzību pret rasistiskiem uzbrukumiem. |
| --- | --- |

d)

visbeidzot, nepilnīgi rasisma apkarošanas mērķi un pasākumi, lai nodrošinātu romu un viņu kopienu dzīvības un īpašuma aizsardzību un viņu tiesības, kā arī lai stiprinātu aizsardzību pret rasistiskiem uzbrukumiem.

| 2.6 | EESK pamatstratēģijai un romu integrācijas valsts stratēģijām veltīja divus atzinumus. Iepriekšējā atzinumā (7), kas ir vērsts uz romu sociālās autonomijas pastiprināšanu un viņu integrāciju, ir pausts atbalsts pamatstratēģijai, no koncepcijas un tālākās īstenošanas viedokļa minēta nepieciešamība pēc pieejas, kas ietver trīs pīlārus (iekļaušanas politiku, kas būtu neitrāla no rases un etniskās izcelsmes viedokļa; atbalsta politiku autonomijas palielināšanai tiem, kas sevi uzskata par piederīgiem romu kopienai un kas izceļ viņu panākumus sociālās integrācijas jomā; vispārēju politiku un komunikācijas kampaņas rasisma apkarošanai), kā arī pausti citi priekšlikumi. |
| --- | --- |

2.6

EESK pamatstratēģijai un romu integrācijas valsts stratēģijām veltīja divus atzinumus. Iepriekšējā atzinumā (7), kas ir vērsts uz romu sociālās autonomijas pastiprināšanu un viņu integrāciju, ir pausts atbalsts pamatstratēģijai, no koncepcijas un tālākās īstenošanas viedokļa minēta nepieciešamība pēc pieejas, kas ietver trīs pīlārus (iekļaušanas politiku, kas būtu neitrāla no rases un etniskās izcelsmes viedokļa; atbalsta politiku autonomijas palielināšanai tiem, kas sevi uzskata par piederīgiem romu kopienai un kas izceļ viņu panākumus sociālās integrācijas jomā; vispārēju politiku un komunikācijas kampaņas rasisma apkarošanai), kā arī pausti citi priekšlikumi.

| 2.7 | Atzinuma papildinājumā (8) EESK, atsaucoties uz Eiropas Komisijas 2012. gadā veikto pētījumu, vērš uzmanību uz to, ka romu kopienas domas veidotāji ir novērojuši uzticības zudumu, un tādēļ pauž priekšlikumus īpaši par romu integrāciju un viņu līdzdalības veicināšanu. |
| --- | --- |

2.7

Atzinuma papildinājumā (8) EESK, atsaucoties uz Eiropas Komisijas 2012. gadā veikto pētījumu, vērš uzmanību uz to, ka romu kopienas domas veidotāji ir novērojuši uzticības zudumu, un tādēļ pauž priekšlikumus īpaši par romu integrāciju un viņu līdzdalības veicināšanu.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1 | Komiteja atzīst un vienlaikus pauž nožēlu par Padomes ieteikuma nepieciešamību, ņemot vērā romu stāvokli, krīzes sekas un atšķirīgās dalībvalstu saistības, un atbalsta šā ieteikuma mērķus. Taču Komiteja uzskata, ka ieteikumā ietvertie priekšlikumi var tikt uztverti kā minimālā īstenošanas programma un dažos gadījumos tie ir pārāk sasteigti un pārāk neoperacionāli, lai sasniegtu dokumentā noteiktos mērķus. |
| --- | --- |

3.1

Komiteja atzīst un vienlaikus pauž nožēlu par Padomes ieteikuma nepieciešamību, ņemot vērā romu stāvokli, krīzes sekas un atšķirīgās dalībvalstu saistības, un atbalsta šā ieteikuma mērķus. Taču Komiteja uzskata, ka ieteikumā ietvertie priekšlikumi var tikt uztverti kā minimālā īstenošanas programma un dažos gadījumos tie ir pārāk sasteigti un pārāk neoperacionāli, lai sasniegtu dokumentā noteiktos mērķus.

| 3.2 | Saskaņā ar Komisijas priekšlikuma paskaidrojuma rakstu tā mērķis ir “paātrināt progresu, pievēršot uzmanību vairākiem konkrētiem pasākumiem, kas ir vitāli svarīgi stratēģiju efektīvākai īstenošanai”. Komiteja ir sarūgtināta, ka šāds mērķis vienlaikus liecina par to, ka pamatstratēģijas mērķu īstenošana Eiropas līmenī nemitīgi saskaras ar nopietnām grūtībām īstenošanas ziņā un saistībā ar politisko apņēmību valsts, reģionālā un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

3.2

Saskaņā ar Komisijas priekšlikuma paskaidrojuma rakstu tā mērķis ir “paātrināt progresu, pievēršot uzmanību vairākiem konkrētiem pasākumiem, kas ir vitāli svarīgi stratēģiju efektīvākai īstenošanai”. Komiteja ir sarūgtināta, ka šāds mērķis vienlaikus liecina par to, ka pamatstratēģijas mērķu īstenošana Eiropas līmenī nemitīgi saskaras ar nopietnām grūtībām īstenošanas ziņā un saistībā ar politisko apņēmību valsts, reģionālā un vietējā līmenī.

| 3.3 | Lai atkārtoti nepalaistu garām politiski izdevīgu brīdi romu integrācijai, jo tas būtiski apdraudētu gan Savienības mērķu sasniegšanu, gan attiecīgo personu dzīves apstākļu izmaiņu iespējas, Komiteja norāda, ka ar ieinteresēto un atbilstošo romu organizāciju līdzdalību un, rīkojot plašas apspriedes, būtu jāpieņem ieteikumu saraksts, kas būtu balstīts uz pietiekami tālejošu un reāli pārvaldāmu faktu analīzes sistēmu, kura ietvertu pietiekami konkrētus un operatīvus elementus un kuru arī būtu iespējams novērtēt. |
| --- | --- |

3.3

Lai atkārtoti nepalaistu garām politiski izdevīgu brīdi romu integrācijai, jo tas būtiski apdraudētu gan Savienības mērķu sasniegšanu, gan attiecīgo personu dzīves apstākļu izmaiņu iespējas, Komiteja norāda, ka ar ieinteresēto un atbilstošo romu organizāciju līdzdalību un, rīkojot plašas apspriedes, būtu jāpieņem ieteikumu saraksts, kas būtu balstīts uz pietiekami tālejošu un reāli pārvaldāmu faktu analīzes sistēmu, kura ietvertu pietiekami konkrētus un operatīvus elementus un kuru arī būtu iespējams novērtēt.

| 3.4 | Komiteja uzskata, ka priekšlikumā sniegtie politiskie ieteikumi ir noderīgi un tie ir aktīvi jāatbalsta, piemēram, īsais pasākumu saraksts, kas pilnīgi noteikti ir jāīsteno. Komiteja tomēr konstatē, ka šie ieteikumi nosaka pārāk sašaurinātus rīcības principus un tie ne vienmēr ir pietiekami tālejoši. Tāpēc Komiteja ierosina ieteikumu sarakstu noteikti izvērst un to papildināt ar kontroles un pārraudzības instrumentiem. |
| --- | --- |

3.4

Komiteja uzskata, ka priekšlikumā sniegtie politiskie ieteikumi ir noderīgi un tie ir aktīvi jāatbalsta, piemēram, īsais pasākumu saraksts, kas pilnīgi noteikti ir jāīsteno. Komiteja tomēr konstatē, ka šie ieteikumi nosaka pārāk sašaurinātus rīcības principus un tie ne vienmēr ir pietiekami tālejoši. Tāpēc Komiteja ierosina ieteikumu sarakstu noteikti izvērst un to papildināt ar kontroles un pārraudzības instrumentiem.

| 3.5 | Komiteja uzskata, ka tā priekšlikuma daļa, kas vērsta uz horizontālajiem politikas pasākumiem, ir sasteigta un aicina Padomi tālāk pilnveidot četras tajā skatītās jomas (diskriminācijas apkarošana; romu sieviešu un bērnu aizsardzība; nabadzības samazināšana un sociālā iekļaušana; romu tiesību nostiprināšana) un noteikt daudz konkrētākas prasības, šajā kontekstā vienlaikus sniedzot norādes par vēlamo paraugpraksi. |
| --- | --- |

3.5

Komiteja uzskata, ka tā priekšlikuma daļa, kas vērsta uz horizontālajiem politikas pasākumiem, ir sasteigta un aicina Padomi tālāk pilnveidot četras tajā skatītās jomas (diskriminācijas apkarošana; romu sieviešu un bērnu aizsardzība; nabadzības samazināšana un sociālā iekļaušana; romu tiesību nostiprināšana) un noteikt daudz konkrētākas prasības, šajā kontekstā vienlaikus sniedzot norādes par vēlamo paraugpraksi.

| 3.6 | Komiteja neuzskata par apmierinošu dokumentā sniegto argumentāciju par to, ka “ir izvēlēts nesaistošs juridiskais instruments, lai dalībvalstīm sniegtu praktiskus norādījumus saistībā ar romu sociālās iekļaušanas problēmu, nenosakot stingrus saistošus noteikumus”, jo “saskaņā ar Komisijas konstatējumiem joprojām nav ieviesti stingri un samērīgi pasākumi, lai risinātu lielas daļas ES romu iedzīvotāju sociālās un ekonomiskās problēmas”. Ja šī krīze netiks atbilstoši un mērķtiecīgi pārvaldīta, romu grupas, ko pastiprināti skar segregācija, diskriminācija un galēja nabadzība, tās sekas izjutīs pārmērīgi spēcīgi, lai gan jau tagad tā viņiem rada nepanesamu un nepieņemamu slogu. Tāpēc EESK uzskata, ka šajā situācijā lēmumu pieņēmējiem ir jāizvēlas tūlītēji un arī no tiesību pretnostatāmības viedokļa efektīvi risinājumi un pasākumi. |
| --- | --- |

3.6

Komiteja neuzskata par apmierinošu dokumentā sniegto argumentāciju par to, ka “ir izvēlēts nesaistošs juridiskais instruments, lai dalībvalstīm sniegtu praktiskus norādījumus saistībā ar romu sociālās iekļaušanas problēmu, nenosakot stingrus saistošus noteikumus”, jo “saskaņā ar Komisijas konstatējumiem joprojām nav ieviesti stingri un samērīgi pasākumi, lai risinātu lielas daļas ES romu iedzīvotāju sociālās un ekonomiskās problēmas”. Ja šī krīze netiks atbilstoši un mērķtiecīgi pārvaldīta, romu grupas, ko pastiprināti skar segregācija, diskriminācija un galēja nabadzība, tās sekas izjutīs pārmērīgi spēcīgi, lai gan jau tagad tā viņiem rada nepanesamu un nepieņemamu slogu. Tāpēc EESK uzskata, ka šajā situācijā lēmumu pieņēmējiem ir jāizvēlas tūlītēji un arī no tiesību pretnostatāmības viedokļa efektīvi risinājumi un pasākumi.

| 3.7 | Tāpēc Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā ieteikuma priekšlikuma paskaidrojuma rakstā izdarītos secinājumus (9), Padomei vajadzētu izmantot savas pilnvaras pieņemt saistošus tiesību aktus, lai pirmām kārtām novērstu izmisuma un lielas nabadzības situācijas, kas apdraud iedzīvotāju dzīvību, kā arī apkarotu diskriminācijas, rasisma un antičigānisma galējās izpausmes. Šādu pasākumu nepieciešamību rada tieši tās acīmredzamās nepilnības, kas dalībvalstīs pastāv tiesību aktu un judikatūras jomā (10). |
| --- | --- |

3.7

Tāpēc Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā ieteikuma priekšlikuma paskaidrojuma rakstā izdarītos secinājumus (9), Padomei vajadzētu izmantot savas pilnvaras pieņemt saistošus tiesību aktus, lai pirmām kārtām novērstu izmisuma un lielas nabadzības situācijas, kas apdraud iedzīvotāju dzīvību, kā arī apkarotu diskriminācijas, rasisma un antičigānisma galējās izpausmes. Šādu pasākumu nepieciešamību rada tieši tās acīmredzamās nepilnības, kas dalībvalstīs pastāv tiesību aktu un judikatūras jomā (10).

4.   Īpaši priekšlikumi

| 4.1 | Komiteja iesaka Eiropas Savienības atbildīgajiem dienestiem pārskatīt tos savus uzdevumus, kas tieši saistīti ar romu pamattiesību un minoritāšu tiesību piemērošanu un uz kuriem neattiecas atklātā koordinācijas metode, jo īpaši saistībā ar iepriekš minētajiem jautājumiem. Šajā sakarā Komiteja uzskata, ka Savienībai:






  a) | ņemot vērā tās pilnvaras, ir rūpīgi un precīzi jādefinē kritēriji, ko tā izmanto, lai konstatētu otrās un trešās paaudzes cilvēktiesību pārkāpumu saskaņā ar ANO noteikto, un vienlaikus jāprecizē, kuros gadījumos, ja ir aizdomas par tiesību pārkāpumu, tā ierosina tiesvedību savā kompetences jomā; |
| --- | --- | --- |

4.1

Komiteja iesaka Eiropas Savienības atbildīgajiem dienestiem pārskatīt tos savus uzdevumus, kas tieši saistīti ar romu pamattiesību un minoritāšu tiesību piemērošanu un uz kuriem neattiecas atklātā koordinācijas metode, jo īpaši saistībā ar iepriekš minētajiem jautājumiem. Šajā sakarā Komiteja uzskata, ka Savienībai:

a)

ņemot vērā tās pilnvaras, ir rūpīgi un precīzi jādefinē kritēriji, ko tā izmanto, lai konstatētu otrās un trešās paaudzes cilvēktiesību pārkāpumu saskaņā ar ANO noteikto, un vienlaikus jāprecizē, kuros gadījumos, ja ir aizdomas par tiesību pārkāpumu, tā ierosina tiesvedību savā kompetences jomā;

| b) | jāinterpretē un jāpielāgo šīs pamattiesības un minoritāšu tiesības atkarībā no stāvokļa un sociālajiem trūkumiem, kas romus var skart vidēji biežāk nekā pārējos iedzīvotājus; |
| --- | --- |

b)

jāinterpretē un jāpielāgo šīs pamattiesības un minoritāšu tiesības atkarībā no stāvokļa un sociālajiem trūkumiem, kas romus var skart vidēji biežāk nekā pārējos iedzīvotājus;

| c) | ar Eurostat līdzdalību un interpretējot ES statistikas datus par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC), jādefinē tādi ienākumu un trūkuma rādītāji, kas atklāj ne vien galējas nabadzības un trūkuma līmeņus, bet arī tādu apstākļu pastāvēšanu, kas nozīmē cilvēktiesību pārkāpumu un kas nav cilvēka cienīgi; |
| --- | --- |

c)

ar Eurostat līdzdalību un interpretējot ES statistikas datus par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC), jādefinē tādi ienākumu un trūkuma rādītāji, kas atklāj ne vien galējas nabadzības un trūkuma līmeņus, bet arī tādu apstākļu pastāvēšanu, kas nozīmē cilvēktiesību pārkāpumu un kas nav cilvēka cienīgi;

| d) | Komiteja uzskata, ka ir nepieciešams paplašināt to paņēmienu piemērošanu, kas līdz šim šajā jomā ir izmantoti tikai izņēmuma gadījumā. Piemēram, līdztekus to nabadzīgo iedzīvotāju stāvokļa analīzei, kuru ienākumi ir zemāki par 50 un 60 % no vidējā ienākumu līmeņa, vajadzētu analizēt arī to iedzīvotāju stāvokli, kuru dzīves līmenis sasniedz vien 30 % (25 %) no vidējā līmeņa, vai arī papildus vispārpieņemto diskriminācijas rādītāju izmantošanai ar ļoti jutīgu rādītāju (tādu kā mitekļa ērtība vai pārapdzīvotība) palīdzību noteikt arī “marginālu diskrimināciju”, kas liecina par īpaši smagu atstumtību trūkuma dēļ. |
| --- | --- |

d)

Komiteja uzskata, ka ir nepieciešams paplašināt to paņēmienu piemērošanu, kas līdz šim šajā jomā ir izmantoti tikai izņēmuma gadījumā. Piemēram, līdztekus to nabadzīgo iedzīvotāju stāvokļa analīzei, kuru ienākumi ir zemāki par 50 un 60 % no vidējā ienākumu līmeņa, vajadzētu analizēt arī to iedzīvotāju stāvokli, kuru dzīves līmenis sasniedz vien 30 % (25 %) no vidējā līmeņa, vai arī papildus vispārpieņemto diskriminācijas rādītāju izmantošanai ar ļoti jutīgu rādītāju (tādu kā mitekļa ērtība vai pārapdzīvotība) palīdzību noteikt arī “marginālu diskrimināciju”, kas liecina par īpaši smagu atstumtību trūkuma dēļ.

| 4.2 | Komiteja ierosina par prioritāti noteikt lingvistisko un kultūras tradīciju aizsardzību, jo tās ir romu identitātes pamats, kā arī viņu sociālo un finansiālo atbalstu pēc stratēģiju pārskatīšanas. |
| --- | --- |

4.2

Komiteja ierosina par prioritāti noteikt lingvistisko un kultūras tradīciju aizsardzību, jo tās ir romu identitātes pamats, kā arī viņu sociālo un finansiālo atbalstu pēc stratēģiju pārskatīšanas.

| 4.3 | Komiteja uzskata, ka romu integrācijas valsts stratēģiju īstenošanas nolūkā ir nepieciešams, lai dalībvalstis īpašu uzmanību pievērstu saistītu politikas jomu leģislatīvai un judikatūras uzraudzībai un izdarītu iespējamos labojumus to diskriminējošās ietekmes novēršanai, kā arī lai tās šajā nolūkā ieviestu efektīvus mehānismus. |
| --- | --- |

4.3

Komiteja uzskata, ka romu integrācijas valsts stratēģiju īstenošanas nolūkā ir nepieciešams, lai dalībvalstis īpašu uzmanību pievērstu saistītu politikas jomu leģislatīvai un judikatūras uzraudzībai un izdarītu iespējamos labojumus to diskriminējošās ietekmes novēršanai, kā arī lai tās šajā nolūkā ieviestu efektīvus mehānismus.

| 4.4 | Lai sekmētu romu integrāciju un viņu materiālo neatkarību, EESK aicina jo īpaši dalībvalstis rast vajadzībām atbilstošu atbildi un izstrādāt nodarbinātības, uzņēmējdarbības un profesionālās apmācības programmas. Komiteja neatlaidīgi aicina pastiprināt juridiskos instrumentus, kas varētu efektīvi motivēt uzņēmumus pieņemt darbā romus. Nošķirtajās romu kopienās, kurās nodarbinātības līmenis ilgu laiku ir bijis ārkārtīgi zems un diskriminācija darba tirgū ļoti liela, jāievieš inovatīvi nodarbinātības veidi, tostarp pietiekams skaits atbilstošu, ar publiskajiem līdzekļiem finansētu darbvietu, kas paredz nodarbinātību uz noteiktu laiku. |
| --- | --- |

4.4

Lai sekmētu romu integrāciju un viņu materiālo neatkarību, EESK aicina jo īpaši dalībvalstis rast vajadzībām atbilstošu atbildi un izstrādāt nodarbinātības, uzņēmējdarbības un profesionālās apmācības programmas. Komiteja neatlaidīgi aicina pastiprināt juridiskos instrumentus, kas varētu efektīvi motivēt uzņēmumus pieņemt darbā romus. Nošķirtajās romu kopienās, kurās nodarbinātības līmenis ilgu laiku ir bijis ārkārtīgi zems un diskriminācija darba tirgū ļoti liela, jāievieš inovatīvi nodarbinātības veidi, tostarp pietiekams skaits atbilstošu, ar publiskajiem līdzekļiem finansētu darbvietu, kas paredz nodarbinātību uz noteiktu laiku.

Uzraudzība un novērtēšana

| 4.5 | Komiteja ir sarūgtināta, ka Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra un dalībvalstis līdz šim vēl nav definējušas rādītājus un atsauces punktus, kas ir pamatnosacījums stratēģiju un darbības programmu novērtēšanai, un nav arī noteikušas novērtēšanas metodes un prasības, no kurām ir atkarīga datu vākšana un atbilstīgs un neatkarīgs pašreizējā stāvokļa novērtējums (11). Pašreiz dalībvalstis uzraudzības un novērtēšanas jomā aprobežojas ar ziņojumiem, kurus sagatavojot nav izmantotas īstas novērtēšanas metodes, bet iespējams ir izmantoti dati. Nereti tiek iegūts rezultāts, kuram nav nekāda pamata. |
| --- | --- |

4.5

Komiteja ir sarūgtināta, ka Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra un dalībvalstis līdz šim vēl nav definējušas rādītājus un atsauces punktus, kas ir pamatnosacījums stratēģiju un darbības programmu novērtēšanai, un nav arī noteikušas novērtēšanas metodes un prasības, no kurām ir atkarīga datu vākšana un atbilstīgs un neatkarīgs pašreizējā stāvokļa novērtējums (11). Pašreiz dalībvalstis uzraudzības un novērtēšanas jomā aprobežojas ar ziņojumiem, kurus sagatavojot nav izmantotas īstas novērtēšanas metodes, bet iespējams ir izmantoti dati. Nereti tiek iegūts rezultāts, kuram nav nekāda pamata.

| 4.6 | Komiteja ierosina atklāta konkursa kārtībā novērtēšanu uzticēt profesionālām pētnieku grupām un institūtiem, kas nav politiski orientēti, un to neatkarību stiprināt arī ar dažādu juridisku instrumentu palīdzību (piemēram, ieviešot paziņojumu par interešu konflikta neesamību, finanšu pārredzamības noteikumus un līdzekļu izmantošanas noteikumus, zinātniskās kopienas kontroli, pētījumu metodes pārraudzību u. c.) (12). |
| --- | --- |

4.6

Komiteja ierosina atklāta konkursa kārtībā novērtēšanu uzticēt profesionālām pētnieku grupām un institūtiem, kas nav politiski orientēti, un to neatkarību stiprināt arī ar dažādu juridisku instrumentu palīdzību (piemēram, ieviešot paziņojumu par interešu konflikta neesamību, finanšu pārredzamības noteikumus un līdzekļu izmantošanas noteikumus, zinātniskās kopienas kontroli, pētījumu metodes pārraudzību u. c.) (12).

Ieteikumi politikas jomā

| 4.7 | Papildus plānojamam, pārredzamam un atbilstošam finansējumam iestādēm, kas atbild par iespēju vienlīdzību, ir jāstiprina arī minēto iestāžu juridiskais stāvoklis, lai politiska vara iespējami mazāk varētu ietekmēt to darbību, vienlaikus nodrošinot to darbībai piemērotus apstākļus. Iestādēm, kas atbild par iespēju vienlīdzību, ir jāuztur pastāvīga un cieša saikne ar attiecīgajām romus pārstāvošām apvienībām ne tika romiem paredzētajos kontaktpunktos. |
| --- | --- |

4.7

Papildus plānojamam, pārredzamam un atbilstošam finansējumam iestādēm, kas atbild par iespēju vienlīdzību, ir jāstiprina arī minēto iestāžu juridiskais stāvoklis, lai politiska vara iespējami mazāk varētu ietekmēt to darbību, vienlaikus nodrošinot to darbībai piemērotus apstākļus. Iestādēm, kas atbild par iespēju vienlīdzību, ir jāuztur pastāvīga un cieša saikne ar attiecīgajām romus pārstāvošām apvienībām ne tika romiem paredzētajos kontaktpunktos.

| 4.8 | Romiem paredzētajiem valstu kontaktpunktiem ir jādarbojas pārredzami gan teorētiski, gan praktiski. To aktivitāte ir būtiska pamatstratēģijas īstenošanai. Tiesību aktos ir jāgarantē šo kontaktpunktu un to valsts struktūru tiesības, kas atbild par romu sociālās politikas plānošanu un īstenošanu, lai šie kontaktpunkti un iestādes varētu uzraudzīt un paust savu viedokli par likumdošanas procedūrām saistībā ar valsts politiku, kas skar arī romus, kā arī ietekmēt minēto politiku, savstarpēji nevājinot rezultātus. Romiem paredzēto kontaktpunktu pienākums ir sniegt informāciju romu pilsoniskai sabiedrībai. Šo uzdevumu iespējams īstenot, piemēram, publicējot ikgadējus neatkarīgus novērtējuma ziņojumus, kuru saturu nevar ietekmēt politiski, vai rīkojot īpašas konferences. |
| --- | --- |

4.8

Romiem paredzētajiem valstu kontaktpunktiem ir jādarbojas pārredzami gan teorētiski, gan praktiski. To aktivitāte ir būtiska pamatstratēģijas īstenošanai. Tiesību aktos ir jāgarantē šo kontaktpunktu un to valsts struktūru tiesības, kas atbild par romu sociālās politikas plānošanu un īstenošanu, lai šie kontaktpunkti un iestādes varētu uzraudzīt un paust savu viedokli par likumdošanas procedūrām saistībā ar valsts politiku, kas skar arī romus, kā arī ietekmēt minēto politiku, savstarpēji nevājinot rezultātus. Romiem paredzēto kontaktpunktu pienākums ir sniegt informāciju romu pilsoniskai sabiedrībai. Šo uzdevumu iespējams īstenot, piemēram, publicējot ikgadējus neatkarīgus novērtējuma ziņojumus, kuru saturu nevar ietekmēt politiski, vai rīkojot īpašas konferences.

| 4.9 | Komiteja uzskata, ka būs grūti īstenot ieteikuma priekšlikuma 5.1. punktā noteikto mērķi, proti, “dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šā ieteikuma piemērošanu ne vēlāk kā [ADD date 24 months from the publication], un līdz minētajam termiņam informē Komisiju par visiem pasākumiem, kas veikti saskaņā ar šo ieteikumu”. Šajā nolūkā vajadzētu atcelt dalībvalstīm noteikto iespēju tikt atbrīvotām no pienākuma īstenot ES pamatstratēģiju un savas saistības. Pašreizējais priekšlikums satura jomā ir tikai daļa no plašākas prasību sistēmas, kas pamatstratēģijā noteikta plašā kontekstā un kas Komisijai ir jānovērtē katru gadu. |
| --- | --- |

4.9

Komiteja uzskata, ka būs grūti īstenot ieteikuma priekšlikuma 5.1. punktā noteikto mērķi, proti, “dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šā ieteikuma piemērošanu ne vēlāk kā [ADD date 24 months from the publication], un līdz minētajam termiņam informē Komisiju par visiem pasākumiem, kas veikti saskaņā ar šo ieteikumu”. Šajā nolūkā vajadzētu atcelt dalībvalstīm noteikto iespēju tikt atbrīvotām no pienākuma īstenot ES pamatstratēģiju un savas saistības. Pašreizējais priekšlikums satura jomā ir tikai daļa no plašākas prasību sistēmas, kas pamatstratēģijā noteikta plašā kontekstā un kas Komisijai ir jānovērtē katru gadu.

Romu integrācija un līdzdalība

| 4.10 | Saskaņā ar vairāku ekspertu un romu pilsoniskās sabiedrības viedokli, kas daļēji atbilst Eiropas Komisijas vērtējumam šajā jautājumā, pašreizējās dalībvalstu politikas nostādnes un atbalsta mehānismi dažos gadījumos nedod iespēju risināt romu integrācijas jautājumu pietiekami efektīvi un romi joprojām nevar balstīties un atsaukties uz pieeju, kuras pamatā ir cilvēktiesības (13). Līdztekus vairākās valstīs, diemžēl, ir konstatēta romu atstumtības pastiprināšanās. Viens no galvenajiem šāda stāvokļa cēloņiem ir pastāvīgā romu diskriminācija, dziļās antičigānisma saknes, kam iestādes, kuras ir atbildīgas par tiesību piemērošanu, nav pievērsušas atbilstīgu uzmanību. Kā norādīts ieteikuma priekšlikuma paskaidrojuma rakstā: “Problēmas būtība ir ciešas saiknes starp diskrimināciju un sociālo atstumtību, ar ko saskaras romi (14).” |
| --- | --- |

4.10

Saskaņā ar vairāku ekspertu un romu pilsoniskās sabiedrības viedokli, kas daļēji atbilst Eiropas Komisijas vērtējumam šajā jautājumā, pašreizējās dalībvalstu politikas nostādnes un atbalsta mehānismi dažos gadījumos nedod iespēju risināt romu integrācijas jautājumu pietiekami efektīvi un romi joprojām nevar balstīties un atsaukties uz pieeju, kuras pamatā ir cilvēktiesības (13). Līdztekus vairākās valstīs, diemžēl, ir konstatēta romu atstumtības pastiprināšanās. Viens no galvenajiem šāda stāvokļa cēloņiem ir pastāvīgā romu diskriminācija, dziļās antičigānisma saknes, kam iestādes, kuras ir atbildīgas par tiesību piemērošanu, nav pievērsušas atbilstīgu uzmanību. Kā norādīts ieteikuma priekšlikuma paskaidrojuma rakstā: “Problēmas būtība ir ciešas saiknes starp diskrimināciju un sociālo atstumtību, ar ko saskaras romi (14).”

| 4.11 | Pēc Komitejas domām tās savstarpējās negatīvās mijiedarbības izskaušanai, ko rada šie mehānismi, ir jābūt ikvienas iekļaušanas politikas galvenajam mērķim. No šāda viedokļa galvenie instrumenti ir romu integrācija, kā arī romu organizāciju autonomijas palielināšana un to spēju veidošana. Tas ir iespējams tikai patiesas pieņemšanas kultūras apstākļos un ja romiem paredzētā politika patiešām balstās uz jomām, kas uz viņiem reāli attiecas un ja romi šajā politikā netiek uzskatīti tikai par saņēmējiem, bet arī par līdzvērtīgiem dalībniekiem, kuru līdzdalība ir nepieciešama. Ir jāmaina agrākā aizbildnības pieeja, kurā procesus noteica domas veidotāji un sabiedrības vairākumu pārstāvošie lēmumu pieņēmēji, un romi jāatzīst un jāpieņem kā atbildīgi sabiedrības locekļi, kas spēj aktīvi ietekmēt savu likteni un vēlas to darīt. |
| --- | --- |

4.11

Pēc Komitejas domām tās savstarpējās negatīvās mijiedarbības izskaušanai, ko rada šie mehānismi, ir jābūt ikvienas iekļaušanas politikas galvenajam mērķim. No šāda viedokļa galvenie instrumenti ir romu integrācija, kā arī romu organizāciju autonomijas palielināšana un to spēju veidošana. Tas ir iespējams tikai patiesas pieņemšanas kultūras apstākļos un ja romiem paredzētā politika patiešām balstās uz jomām, kas uz viņiem reāli attiecas un ja romi šajā politikā netiek uzskatīti tikai par saņēmējiem, bet arī par līdzvērtīgiem dalībniekiem, kuru līdzdalība ir nepieciešama. Ir jāmaina agrākā aizbildnības pieeja, kurā procesus noteica domas veidotāji un sabiedrības vairākumu pārstāvošie lēmumu pieņēmēji, un romi jāatzīst un jāpieņem kā atbildīgi sabiedrības locekļi, kas spēj aktīvi ietekmēt savu likteni un vēlas to darīt.

| 4.12 | Komiteja atsaucas uz agrāko atzinumu (15), kurā tā, balstoties uz kādu pētījumu, norādīja uz daudzu romu kopienas pārstāvju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju un to pārstāvju vispārēju neapmierinātību, zināmu sarūgtinājumu un neuzticēšanos. Saskaņā ar šo EESK atzinumu, neraugoties uz pausto apņemšanos “ieinteresēto pušu organizācijas nav bijušas pietiekami iesaistītas stratēģijas izstrādē un nav izveidoti efektīvi līdzdalības mehānismi, turklāt daudzkārt gadsimtus ilgās diskriminācijas un segregācijas dēļ arī patlaban norisošie procesi romu pārstāvjiem nav bijuši tik pārliecinoši, lai viņos radītu pietiekamu uzticēšanos”. Citā pētījumā, ko tajā laikā veica Eiropas Romu politikas koalīcija, tika izdarīti tādi paši secinājumi (16). |
| --- | --- |

4.12

Komiteja atsaucas uz agrāko atzinumu (15), kurā tā, balstoties uz kādu pētījumu, norādīja uz daudzu romu kopienas pārstāvju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju un to pārstāvju vispārēju neapmierinātību, zināmu sarūgtinājumu un neuzticēšanos. Saskaņā ar šo EESK atzinumu, neraugoties uz pausto apņemšanos “ieinteresēto pušu organizācijas nav bijušas pietiekami iesaistītas stratēģijas izstrādē un nav izveidoti efektīvi līdzdalības mehānismi, turklāt daudzkārt gadsimtus ilgās diskriminācijas un segregācijas dēļ arī patlaban norisošie procesi romu pārstāvjiem nav bijuši tik pārliecinoši, lai viņos radītu pietiekamu uzticēšanos”. Citā pētījumā, ko tajā laikā veica Eiropas Romu politikas koalīcija, tika izdarīti tādi paši secinājumi (16).

| 4.13 | Attiecībā uz sociālo un lēmumu pieņemšanas pieejas maiņu, Komiteja norāda, ka šā procesa īstenošanu nav iespējams iecerēt bez romu un to pilsoniskās sabiedrības organizāciju, kas ar romiem sadarbojas, līdzdalības politikas jomu izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā visos līmeņos. Komiteja uzskata, ka ir nepieciešams definēt rādītājus, kas dotu iespēju pienācīgi noteikt romu integrācijas un līdzdalības pakāpi (piemēram vietējā vai valsts administrācija, dati par skolu apmeklējumu, iesaiste programmu īstenošanā u. c.). |
| --- | --- |

4.13

Attiecībā uz sociālo un lēmumu pieņemšanas pieejas maiņu, Komiteja norāda, ka šā procesa īstenošanu nav iespējams iecerēt bez romu un to pilsoniskās sabiedrības organizāciju, kas ar romiem sadarbojas, līdzdalības politikas jomu izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā visos līmeņos. Komiteja uzskata, ka ir nepieciešams definēt rādītājus, kas dotu iespēju pienācīgi noteikt romu integrācijas un līdzdalības pakāpi (piemēram vietējā vai valsts administrācija, dati par skolu apmeklējumu, iesaiste programmu īstenošanā u. c.).

| 4.14 | Komiteja iesaka paplašināt sadarbības konceptuālo struktūru un vēlas, lai tas tiktu darīts, jo konsensa kultūru nevar reducēt līdz vienkāršai konsultācijai. Tā iesaka arī ieviest pastāvīga dialoga platformas (arī vietējā līmenī), izveidot līdzdalībai piemērotus organizatoriskos mehānismus, palielināt valsts varas lēmumu pārredzamību (vietējā līmenī), uzlabot lēmumu pamatojumus (informējot arī par viedokļu atšķirībām un balsošanas rezultātiem). |
| --- | --- |

4.14

Komiteja iesaka paplašināt sadarbības konceptuālo struktūru un vēlas, lai tas tiktu darīts, jo konsensa kultūru nevar reducēt līdz vienkāršai konsultācijai. Tā iesaka arī ieviest pastāvīga dialoga platformas (arī vietējā līmenī), izveidot līdzdalībai piemērotus organizatoriskos mehānismus, palielināt valsts varas lēmumu pārredzamību (vietējā līmenī), uzlabot lēmumu pamatojumus (informējot arī par viedokļu atšķirībām un balsošanas rezultātiem).

| 4.15 | Komiteja ierosina, kā norādīts iepriekš, nodrošināt atbalsta fondu (piemēram, kā vienu no programmas “Eiropa pilsoņiem” daļām) romu integrācijas un autonomijas palielināšanas veicināšanai, kā arī viņu pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanai. ESF darbības programma vai precīzāk atbalsta programmu garantija, kas paredz tehnisku palīdzību, arī ir ļoti svarīga romu organizāciju institucionālo spēju veidošanai. |
| --- | --- |

4.15

Komiteja ierosina, kā norādīts iepriekš, nodrošināt atbalsta fondu (piemēram, kā vienu no programmas “Eiropa pilsoņiem” daļām) romu integrācijas un autonomijas palielināšanas veicināšanai, kā arī viņu pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanai. ESF darbības programma vai precīzāk atbalsta programmu garantija, kas paredz tehnisku palīdzību, arī ir ļoti svarīga romu organizāciju institucionālo spēju veidošanai.

| 4.16 | Lēmumu pieņēmējiem ir noteikti jādistancējas no satraucošajiem pret romiem vērstajiem paziņojumiem, kas ietver rasisma, vardarbības un smagas diskriminācijas iezīmes. Rasistiskas vardarbības un naidīga diskursa fenomeni ir skaidri un sistemātiski jānosoda un jāuzrauga, kā arī ir jāizstrādā juridiski, administratīvi, reglamentējoši un publicitātes instrumenti, kas dod iespēju efektīvi apkarot šīs izpausmes. No šāda viedokļa domas veidotājiem, īpaši politiskai un plašsaziņas līdzekļu elitei ir jāuzņemas īpaša atbildība. Komiteja ierosina sistemātiski un ar vienotas metodoloģijas palīdzību veikt pētījumus par aizspriedumiem, kā arī izveidot instrumentus, ar kuriem vajadzības gadījumā, ja rezultāti liecinātu par negatīvu tendenci, būtu iespējams stimulēt valsts politikas izstrādi šajā jomā, tās īstenošanu vai darba pastiprināšanu. |
| --- | --- |

4.16

Lēmumu pieņēmējiem ir noteikti jādistancējas no satraucošajiem pret romiem vērstajiem paziņojumiem, kas ietver rasisma, vardarbības un smagas diskriminācijas iezīmes. Rasistiskas vardarbības un naidīga diskursa fenomeni ir skaidri un sistemātiski jānosoda un jāuzrauga, kā arī ir jāizstrādā juridiski, administratīvi, reglamentējoši un publicitātes instrumenti, kas dod iespēju efektīvi apkarot šīs izpausmes. No šāda viedokļa domas veidotājiem, īpaši politiskai un plašsaziņas līdzekļu elitei ir jāuzņemas īpaša atbildība. Komiteja ierosina sistemātiski un ar vienotas metodoloģijas palīdzību veikt pētījumus par aizspriedumiem, kā arī izveidot instrumentus, ar kuriem vajadzības gadījumā, ja rezultāti liecinātu par negatīvu tendenci, būtu iespējams stimulēt valsts politikas izstrādi šajā jomā, tās īstenošanu vai darba pastiprināšanu.

| 4.17 | Komiteja apņēmīgi vērš dalībvalstu uzmanību uz faktu, ka, lai stātos pretī segregācijai un diskriminācijai, kas ilgst jau vairākās paaudzēs un apgrūtina attiecīgo cilvēku visus dzīves aspektus, nepietiek īstenot programmas projektu veidā, koncentrējoties uz kādu īpašu problēmjautājumu. Šobrīd stratēģijas mērķu īstenošanā ir jāizvēlas sistēmiska pieeja. |
| --- | --- |

4.17

Komiteja apņēmīgi vērš dalībvalstu uzmanību uz faktu, ka, lai stātos pretī segregācijai un diskriminācijai, kas ilgst jau vairākās paaudzēs un apgrūtina attiecīgo cilvēku visus dzīves aspektus, nepietiek īstenot programmas projektu veidā, koncentrējoties uz kādu īpašu problēmjautājumu. Šobrīd stratēģijas mērķu īstenošanā ir jāizvēlas sistēmiska pieeja.

Briselē, 2013. gada 17. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  “(...) lai gan dalībvalstīm bijusi juridiska iespēja rīkoties, lai risinātu romu integrācijas jautājumu, līdz šim plānotie pasākumi nav bijuši pietiekami. Ņemot vērā saskaņotas pieejas trūkumu romu integrācijas jautājumā, palielinās nesaskaņotība starp dalībvalstīm.”

1

(2)  COM(2011) 173 final.

2

(3)  Padomes secinājumi par ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam.

3

(4)  COM(2012) 226 final.

4

(5)  SWD(2012) 133 final.

5

(6)  Analysis of National Roma Integration Strategies [Romu integrācijas valsts stratēģiju analīze], Eiropas Romu politikas koalīcija (ERPC), 2012. gada marts.

6

Analysis of National Roma Integration Strategies

ERPC

(7)  OV C 248, 25.8.2011., 16.-21. lpp.

7

(8)  OV C 11, 15.1.2013., 21.-26. lpp.

8

(9)  “(...) lai gan dalībvalstīm bijusi juridiska iespēja rīkoties, lai risinātu romu integrācijas jautājumu, līdz šim plānotie pasākumi nav bijuši pietiekami. Ņemot vērā saskaņotas pieejas trūkumu romu integrācijas jautājumā, palielinās nesaskaņotība starp dalībvalstīm.”

9

(10)  “Ierosinātās darbības mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to var labāk panākt, veicot saskaņotu darbību ES līmenī nevis īstenojot dažāda mēroga, mērķu un efektivitātes valsts iniciatīvas.” 2013/0229 (NLE), paskaidrojuma raksts.

10

(11)  Ieteikuma priekšlikuma 4.4. punkts.

11

(12)  Vērtētājam ir jāiesniedz paziņojums par interešu konflikta neesamību, norādot, ka viņu nenodarbina neviena valdība un ka viņš neizmanto publisko finansējumu, kas varētu apdraudēt novērtēšanas rezultātu neatkarību.

12

(13)  COM(2012) 226 final, SWD(2012)133 final, Analysis of National Roma Integration Strategies [Romu integrācijas valsts stratēģiju analīze], Eiropas Romu politikas koalīcija (ERPC), 2012. gada marts.

13

Analysis of National Roma Integration Strategies

ERPC

(14)  Eiropas Romu politikas koalīcija (ERPC) iesaka romu integrācijas valsts stratēģijas balstīt uz pamatelementu, kura mērķis ir izskaust antičigānismu. Lai gan ienākumu, veselības aprūpes un izglītības atšķirību novēršana ir svarīga, nekāds progress netiks īstenots, kamēr antičigānisma izskaušana nekļūs par romu integrācijas valsts stratēģiju prioritāti. Eiropas Romu politikas koalīcijas noslēguma analīze.

14

ERPC

(15)  OV C 011, 15.1.2013., 21.-26. lpp.

15

(16)  “(...) liels vairums respondentu visās dalībvalstīs uzskata, romu integrācijas valsts stratēģiju izstrāde nav bijusi pārredzama. Vairumā gadījumu ieinteresēto personu līdzdalības, īpaši romu iesaistīšanas, jautājums attiecībā uz RIVS īstenošanu nav atrisināts.”Analysis of National Roma Integration Strategies [Romu integrācijas valsts stratēģiju analīze], Eiropas Romu politikas koalīcija (ERPC), 2012. gada marts.

16

Analysis of National Roma Integration Strategies

ERPC

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/116 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/116

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ciešāku sadarbību starp valstu nodarbinātības dienestiem (VND)”

COM(2013) 430 final – 2013/0202 (COD)

2014/C 67/23

Ziņotāja:
  Vladimira DRBALOVÁ

Eiropas Parlaments 2013. gada 1. jūlijā un Padome 2013. gada 8. jūlijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 149. un 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ciešāku sadarbību starp valstu nodarbinātības dienestiem (VND)”

COM(2013) 430 final – 2013/0202 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētās nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 3. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (17. oktobra sēdē), ar 174 balsīm par, 1 balsi pret un 1 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta ES valstu nodarbinātības dienestu (VND) tīkla izveidi, jo tas būs pamats, lai salīdzinātu to darbības efektivitāti ES mērogā, apzinātu labas prakses piemērus un sekmētu zināšanu apmaiņu, lai tādējādi stiprinātu pakalpojumu sniegšanas spēju un palielinātu to efektivitāti. Šim tīklam galvenokārt būtu padomdevēja un koordinatora funkcija. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta ES valstu nodarbinātības dienestu (VND) tīkla izveidi, jo tas būs pamats, lai salīdzinātu to darbības efektivitāti ES mērogā, apzinātu labas prakses piemērus un sekmētu zināšanu apmaiņu, lai tādējādi stiprinātu pakalpojumu sniegšanas spēju un palielinātu to efektivitāti. Šim tīklam galvenokārt būtu padomdevēja un koordinatora funkcija.

| 1.2 | Komiteja atzīst, ka reģionālā līmenī jau pastāv labi funkcionējošas struktūras, tostarp darba tirgus novērošanas centru tīkli, kas efektīvi veicina stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzīto kopējo ES nodarbinātības mērķu sasniegšanu. Tā iesaka Komisijai un dalībvalstīm, pienācīgi ievērojot subsidiaritāti un daudzveidību visā ES, veidot saskaņotākas attiecības starp VND un reģionālajiem novērošanas centriem. |
| --- | --- |

1.2

Komiteja atzīst, ka reģionālā līmenī jau pastāv labi funkcionējošas struktūras, tostarp darba tirgus novērošanas centru tīkli, kas efektīvi veicina stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzīto kopējo ES nodarbinātības mērķu sasniegšanu. Tā iesaka Komisijai un dalībvalstīm, pienācīgi ievērojot subsidiaritāti un daudzveidību visā ES, veidot saskaņotākas attiecības starp VND un reģionālajiem novērošanas centriem.

| 1.3 | Ņemot vērā pasākumus, kas paredzēti Jaunu prasmju un darbvietu programmā, EESK atzīst VND svarīgo nozīmi, lai īstenotu prioritātes, kuru mērķis ir stiprināt katru no četriem elastdrošības aspektiem. |
| --- | --- |

1.3

Ņemot vērā pasākumus, kas paredzēti Jaunu prasmju un darbvietu programmā, EESK atzīst VND svarīgo nozīmi, lai īstenotu prioritātes, kuru mērķis ir stiprināt katru no četriem elastdrošības aspektiem.

| 1.4 | EESK iesaka Komisijai dokumentā skaidri norādīt jaunizveidotā ES VND tīkla saikni ar Nodarbinātības komiteju (EMCO) un precīzi formulēt izstrādāto VND modernizēšanas pasākumu veidu un mērķus, kuriem nevajadzētu būt obligātiem. |
| --- | --- |

1.4

EESK iesaka Komisijai dokumentā skaidri norādīt jaunizveidotā ES VND tīkla saikni ar Nodarbinātības komiteju (EMCO) un precīzi formulēt izstrādāto VND modernizēšanas pasākumu veidu un mērķus, kuriem nevajadzētu būt obligātiem.

| 1.5 | EESK uzskata, ka valstu nodarbinātības dienestu salīdzinošs novērtējums, balstoties uz kvantitatīviem un kvalitatīviem rādītājiem VND darbības efektivitātes vērtēšanai, ir noderīgs sadarbības veids. EESK īpaši atbalsta statistikas rādītāju izmantošanu nodarbinātības dienestu darba un aktīvas nodarbinātības politikas rezultātu un efektivitātes vērtēšanā. Vienlaikus EESK uzsver, ka tādējādi varētu uzlabot darba ņēmēju spēju pielāgoties un reaģēt, lai no jauna iekļautos darba tirgū, kā arī nodrošināt saskaņotākas pārejas iespējas darba tirgū. |
| --- | --- |

1.5

EESK uzskata, ka valstu nodarbinātības dienestu salīdzinošs novērtējums, balstoties uz kvantitatīviem un kvalitatīviem rādītājiem VND darbības efektivitātes vērtēšanai, ir noderīgs sadarbības veids. EESK īpaši atbalsta statistikas rādītāju izmantošanu nodarbinātības dienestu darba un aktīvas nodarbinātības politikas rezultātu un efektivitātes vērtēšanā. Vienlaikus EESK uzsver, ka tādējādi varētu uzlabot darba ņēmēju spēju pielāgoties un reaģēt, lai no jauna iekļautos darba tirgū, kā arī nodrošināt saskaņotākas pārejas iespējas darba tirgū.

| 1.6 | Saistībā ar vienotas sistēmas un deleģēto aktu pieņemšanu EESK iesaka Komisijas dokumentā skaidri noteikt minēto aktu paredzamo saturu. EESK iesaka konkrētāk precizēt priekšlikuma saturu, lai tajā būtu uzskaitīti vienotās sistēmas pamatrādītāji. Saskaņā ar LESD 290. pantu ar deleģētajiem aktiem turpmāk būtu jāpapildina šo pamatrādītāju mazāk svarīgie aspekti. |
| --- | --- |

1.6

Saistībā ar vienotas sistēmas un deleģēto aktu pieņemšanu EESK iesaka Komisijas dokumentā skaidri noteikt minēto aktu paredzamo saturu. EESK iesaka konkrētāk precizēt priekšlikuma saturu, lai tajā būtu uzskaitīti vienotās sistēmas pamatrādītāji. Saskaņā ar LESD 290. pantu ar deleģētajiem aktiem turpmāk būtu jāpapildina šo pamatrādītāju mazāk svarīgie aspekti.

| 1.7 | EESK aicina Komisiju skaidri noteikt katra partnera pienākumus atbilstīgi 4. pantam par sadarbību. Izskatāmajā priekšlikumā sociālo partneru nozīmi nevajadzētu reducēt tikai uz “asociētajiem partneriem”; tieši pretēji — būtu jāpalielina sociālo partneru ietekme VND modernizēšanas procesā. Priekšlikumā vajadzētu arī norādīt pilsoniskās sabiedrības nozīmi, balstoties uz partnerības principu. |
| --- | --- |

1.7

EESK aicina Komisiju skaidri noteikt katra partnera pienākumus atbilstīgi 4. pantam par sadarbību. Izskatāmajā priekšlikumā sociālo partneru nozīmi nevajadzētu reducēt tikai uz “asociētajiem partneriem”; tieši pretēji — būtu jāpalielina sociālo partneru ietekme VND modernizēšanas procesā. Priekšlikumā vajadzētu arī norādīt pilsoniskās sabiedrības nozīmi, balstoties uz partnerības principu.

| 1.8 | Vienlaikus EESK iesaka, lai visi iesaistītie dalībnieki sniegtu savu ieguldījumu Eiropas VND tīkla secinājumu un ieteikumu sagatavošanā. |
| --- | --- |

1.8

Vienlaikus EESK iesaka, lai visi iesaistītie dalībnieki sniegtu savu ieguldījumu Eiropas VND tīkla secinājumu un ieteikumu sagatavošanā.

| 1.9 | EESK iesaka Komisijai aicināt dalībvalstis, ja vien tās plāno organizatoriskos modeļus, stratēģiskos mērķus un VND procesus veiksmīgi pielāgot strauji mainīgajai videi, izveidot tehnisku, cilvēkresursu un finanšu sistēmu, lai palielinātu to veiktspēju un nodrošinātu, ka tās spēj īstenot jauno multifunkcionālo lomu. |
| --- | --- |

1.9

EESK iesaka Komisijai aicināt dalībvalstis, ja vien tās plāno organizatoriskos modeļus, stratēģiskos mērķus un VND procesus veiksmīgi pielāgot strauji mainīgajai videi, izveidot tehnisku, cilvēkresursu un finanšu sistēmu, lai palielinātu to veiktspēju un nodrošinātu, ka tās spēj īstenot jauno multifunkcionālo lomu.

| 1.10 | EESK ir pārliecināta, ka jauno VND pienākumu veikšanai, tostarp aktīvas nodarbinātības politikas jomā, ir vajadzīga atbilstīga veiktspēja un finansiāls atbalsts. Arī turpmāk jāpiešķir līdzekļi no Eiropas Nodarbinātības un sociālās inovācijas (EaSI) programmas (1), turklāt finansējums jāparedz ilgākam laika periodam. |
| --- | --- |

1.10

EESK ir pārliecināta, ka jauno VND pienākumu veikšanai, tostarp aktīvas nodarbinātības politikas jomā, ir vajadzīga atbilstīga veiktspēja un finansiāls atbalsts. Arī turpmāk jāpiešķir līdzekļi no Eiropas Nodarbinātības un sociālās inovācijas (EaSI) programmas (1), turklāt finansējums jāparedz ilgākam laika periodam.

| 1.11 | EESK atzinīgi vērtē 2013. gada 3. jūlijā Berlīnē notikušās konferences par jauniešu nodarbinātību secinājumus un saistības, ko uzņēmušies visi tās dalībnieki. |
| --- | --- |

1.11

EESK atzinīgi vērtē 2013. gada 3. jūlijā Berlīnē notikušās konferences par jauniešu nodarbinātību secinājumus un saistības, ko uzņēmušies visi tās dalībnieki.

2.   Ievads

| 2.1 | Ar stratēģiju “Eiropa 2020” (2) visām dalībvalstīm noteikts kopīgs tālejošs mērķis līdz 2020. gadam panākt sieviešu un vīriešu vecumā no 20 līdz 64 gadiem nodarbinātību 75 % apmērā. Būtiska nozīme šā mērķa sasniegšanā ir valstu nodarbinātības dienestiem (VND). |
| --- | --- |

2.1

Ar stratēģiju “Eiropa 2020” (2) visām dalībvalstīm noteikts kopīgs tālejošs mērķis līdz 2020. gadam panākt sieviešu un vīriešu vecumā no 20 līdz 64 gadiem nodarbinātību 75 % apmērā. Būtiska nozīme šā mērķa sasniegšanā ir valstu nodarbinātības dienestiem (VND).

| 2.2 | Nodarbinātības politikas pamatnostādnēs laikposmam līdz 2020. gadam (3) atzīts, ka VND ir būtiska nozīme, lai īstenotu 7. ieteikumu “Palielināt dalību darba tirgū” un 8. ieteikumu “Attīstīt kvalificētu darbaspēku”. VND vadītāju sanāksmē 2011. gada 23. un 24. jūnijā Budapeštā pieņemtajos secinājumos “Making the employment guidelinces work” (Panākt nodarbinātības pamatnostādņu īstenošanu) norādīts uz VND ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā. |
| --- | --- |

2.2

Nodarbinātības politikas pamatnostādnēs laikposmam līdz 2020. gadam (3) atzīts, ka VND ir būtiska nozīme, lai īstenotu 7. ieteikumu “Palielināt dalību darba tirgū” un 8. ieteikumu “Attīstīt kvalificētu darbaspēku”. VND vadītāju sanāksmē 2011. gada 23. un 24. jūnijā Budapeštā pieņemtajos secinājumos “Making the employment guidelinces work” (Panākt nodarbinātības pamatnostādņu īstenošanu) norādīts uz VND ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā.

| 2.3 | Nodarbinātības un darba tirgus politika joprojām ir dalībvalstu kompetencē, un tās ir atbildīgas arī par VND organizēšanu, personāla nodrošināšanu un darbību. Taču pašreizējie dalībvalstu brīvprātīgas sadarbības noteikumi, kas ieviesti 1997. gadā ar neoficiālas VND padomdevējas grupas (4) izveidi, ir novecojuši un vairs neatbilst ne pašreizējām vajadzībām, ne uzdevumiem. Trūkst mehānisma, ar kuru ātri varētu atklāt neefektīvu darbību un ar to saistītās iespējamās strukturālās problēmas; trūkst arī sistemātiskas informācijas par rezultātiem, kas gūti, izmantojot pašreizējās metodes salīdzinoša novērtējuma un zināšanu apmaiņas jomā. |
| --- | --- |

2.3

Nodarbinātības un darba tirgus politika joprojām ir dalībvalstu kompetencē, un tās ir atbildīgas arī par VND organizēšanu, personāla nodrošināšanu un darbību. Taču pašreizējie dalībvalstu brīvprātīgas sadarbības noteikumi, kas ieviesti 1997. gadā ar neoficiālas VND padomdevējas grupas (4) izveidi, ir novecojuši un vairs neatbilst ne pašreizējām vajadzībām, ne uzdevumiem. Trūkst mehānisma, ar kuru ātri varētu atklāt neefektīvu darbību un ar to saistītās iespējamās strukturālās problēmas; trūkst arī sistemātiskas informācijas par rezultātiem, kas gūti, izmantojot pašreizējās metodes salīdzinoša novērtējuma un zināšanu apmaiņas jomā.

| 2.4 | Arī Nodarbinātības un sociālo lietu padomes (EPSCO) ministru neoficiālajā diskusijā 2013. gada 7. un 8. februārī (5) Dublinā secināts, ka ciešāka un mērķtiecīgāka VND sadarbība uzlabotu paraugprakses apmaiņu, tāpēc ministri aicināja Komisiju sagatavot sīki izstrādātu priekšlikumu par “salīdzinošās mācīšanās” iniciatīvu. |
| --- | --- |

2.4

Arī Nodarbinātības un sociālo lietu padomes (EPSCO) ministru neoficiālajā diskusijā 2013. gada 7. un 8. februārī (5) Dublinā secināts, ka ciešāka un mērķtiecīgāka VND sadarbība uzlabotu paraugprakses apmaiņu, tāpēc ministri aicināja Komisiju sagatavot sīki izstrādātu priekšlikumu par “salīdzinošās mācīšanās” iniciatīvu.

| 2.5 | Eiropas Komisija 2013. gada 17. jūnijā publiskoja priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru turpinās darbs, kas uzsākts ar pamatiniciatīvu “Jaunu prasmju un darba vietu programma” (6) un 2012. gada “Nodarbinātības tiesību aktu kopumu” (7), un kurā ierosināts valstu nodarbinātības dienestu sadarbībai piešķirt oficiālu statusu un izveidot Eiropas VND tīklu. |
| --- | --- |

2.5

Eiropas Komisija 2013. gada 17. jūnijā publiskoja priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru turpinās darbs, kas uzsākts ar pamatiniciatīvu “Jaunu prasmju un darba vietu programma” (6) un 2012. gada “Nodarbinātības tiesību aktu kopumu” (7), un kurā ierosināts valstu nodarbinātības dienestu sadarbībai piešķirt oficiālu statusu un izveidot Eiropas VND tīklu.

| 2.6 | Šim tīklam vajadzētu darboties no 2014. līdz 2020. gadam saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”. Tīkla darbību izvērtēs un pārskatīs pēc četriem gadiem. Tīkla finansējumu nodrošinās no Eiropas Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas (EaSI) līdzekļiem, bet tā sekretariāta darbību – Eiropas Komisija ar tās rīcībā pašreiz esošajiem cilvēkresursiem. |
| --- | --- |

2.6

Šim tīklam vajadzētu darboties no 2014. līdz 2020. gadam saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”. Tīkla darbību izvērtēs un pārskatīs pēc četriem gadiem. Tīkla finansējumu nodrošinās no Eiropas Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas (EaSI) līdzekļiem, bet tā sekretariāta darbību – Eiropas Komisija ar tās rīcībā pašreiz esošajiem cilvēkresursiem.

| 2.7 | Paredzēts, ka ar tīkla palīdzību īstenotais veicināšanas pasākums sekmēs






  — | stratēģijas “Eiropa 2020” galveno mērķu īstenošanu nodarbinātības jomā, |
| --- | --- | --- |

2.7

Paredzēts, ka ar tīkla palīdzību īstenotais veicināšanas pasākums sekmēs

—

stratēģijas “Eiropa 2020” galveno mērķu īstenošanu nodarbinātības jomā,

| — | ES darba tirgu darbības uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

ES darba tirgu darbības uzlabošanu,

| — | darba tirgu integrācijas uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

darba tirgu integrācijas uzlabošanu,

| — | ģeogrāfiskās un profesionālās mobilitātes palielināšanu, |
| --- | --- |

—

ģeogrāfiskās un profesionālās mobilitātes palielināšanu,

| — | sociālās atstumtības apkarošanu un no darba tirgus atstumto personu integrāciju. |
| --- | --- |

—

sociālās atstumtības apkarošanu un no darba tirgus atstumto personu integrāciju.

| 2.8 | Priekšlikuma pirmajā apspriešanā Padomē 2013. gada jūlijā vairākums dalībvalstu atzinīgi novērtēja Komisijas priekšlikumu un atbalstīja izvirzītos mērķus. Šaubas tika paustas galvenokārt par savstarpējo saikni ar Nodarbinātības komitejas (EMCO) darbu un tā iespējamo pārklāšanos, Eiropas Komisijas pārāk plašajām pilnvarām, deleģēto aktu saturu un neskaidrībām par finansēšanu. |
| --- | --- |

2.8

Priekšlikuma pirmajā apspriešanā Padomē 2013. gada jūlijā vairākums dalībvalstu atzinīgi novērtēja Komisijas priekšlikumu un atbalstīja izvirzītos mērķus. Šaubas tika paustas galvenokārt par savstarpējo saikni ar Nodarbinātības komitejas (EMCO) darbu un tā iespējamo pārklāšanos, Eiropas Komisijas pārāk plašajām pilnvarām, deleģēto aktu saturu un neskaidrībām par finansēšanu.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1 | EESK kopumā atbalsta visas Eiropas Komisijas iniciatīvas, ar kurām paredzēts īstenot stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus nodarbinātības un darba tirgus jomā, veidot ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm, pilnveidot prasmes un tās pielāgot uzņēmumu un darba ņēmēju vajadzībām, un veicināt ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti. |
| --- | --- |

3.1

EESK kopumā atbalsta visas Eiropas Komisijas iniciatīvas, ar kurām paredzēts īstenot stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus nodarbinātības un darba tirgus jomā, veidot ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm, pilnveidot prasmes un tās pielāgot uzņēmumu un darba ņēmēju vajadzībām, un veicināt ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti.

| 3.2 | Ņemot vērā steidzamo situāciju, tostarp dažās dalībvalstīs pieaugošo bezdarbu, jo īpaši ilgtermiņā un jauniešu vidū, EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu izveidot Eiropas Valstu nodarbinātības dienestu tīklu, kas būs par pamatu šo dienestu darbības rādītāju salīdzināšanai Eiropas mērogā, labas prakses piemēru apzināšanai un zināšanu apmaiņas veicināšanai, lai stiprinātu pakalpojumu sniegšanas spēju un efektivitāti. |
| --- | --- |

3.2

Ņemot vērā steidzamo situāciju, tostarp dažās dalībvalstīs pieaugošo bezdarbu, jo īpaši ilgtermiņā un jauniešu vidū, EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu izveidot Eiropas Valstu nodarbinātības dienestu tīklu, kas būs par pamatu šo dienestu darbības rādītāju salīdzināšanai Eiropas mērogā, labas prakses piemēru apzināšanai un zināšanu apmaiņas veicināšanai, lai stiprinātu pakalpojumu sniegšanas spēju un efektivitāti.

| 3.3 | Ņemot vērā ilgtermiņā risināmās problēmas saistībā ar globālajām pārmaiņām, tehnoloģiju attīstību un darbaspēka novecošanu, kā arī steidzamos īstermiņa pasākumus ekonomikas lejupslīdes seku novēršanai, vairākas dalībvalstis jau uzsākušas VND modernizēšanu, kas noris vairāk vai mazāk veiksmīgi, pārstrukturē un centralizē šos dienestus, paplašina to darbības jomu un cenšas pilnībā izmantot to iespējas. |
| --- | --- |

3.3

Ņemot vērā ilgtermiņā risināmās problēmas saistībā ar globālajām pārmaiņām, tehnoloģiju attīstību un darbaspēka novecošanu, kā arī steidzamos īstermiņa pasākumus ekonomikas lejupslīdes seku novēršanai, vairākas dalībvalstis jau uzsākušas VND modernizēšanu, kas noris vairāk vai mazāk veiksmīgi, pārstrukturē un centralizē šos dienestus, paplašina to darbības jomu un cenšas pilnībā izmantot to iespējas.

| 3.4 | EESK uzskata, ka VND obligāti jāpielāgo šādām jaunām norisēm nodarbinātības tirgū: darbaspēka novecošana, senioru un zaļās ekonomikas attīstība, jaunās paaudzes jaunās prasmes un jaunās prasības, IKT un tehniskās inovācijas attīstība, prasmju piedāvājuma un pieprasījuma būtiska neatbilstība. |
| --- | --- |

3.4

EESK uzskata, ka VND obligāti jāpielāgo šādām jaunām norisēm nodarbinātības tirgū: darbaspēka novecošana, senioru un zaļās ekonomikas attīstība, jaunās paaudzes jaunās prasmes un jaunās prasības, IKT un tehniskās inovācijas attīstība, prasmju piedāvājuma un pieprasījuma būtiska neatbilstība.

| 3.5 | VND vienlaikus jāīsteno gan ilgtermiņa, gan īstermiņa uzdevumi. Tiem nekavējoties, elastīgi un radoši jāreaģē uz pārmaiņām attiecīgajā vidē, īstermiņa pasākumi jāapvieno ar ilgtermiņa risinājumiem, kā arī jāprognozē sociālais risks. |
| --- | --- |

3.5

VND vienlaikus jāīsteno gan ilgtermiņa, gan īstermiņa uzdevumi. Tiem nekavējoties, elastīgi un radoši jāreaģē uz pārmaiņām attiecīgajā vidē, īstermiņa pasākumi jāapvieno ar ilgtermiņa risinājumiem, kā arī jāprognozē sociālais risks.

| 3.6 | EESK ir pārliecināta, ka jauno VND pienākumu veikšanai, tostarp aktīvas nodarbinātības politikas jomā, ir vajadzīga atbilstīga veiktspēja un finansiāls atbalsts. Tomēr šķiet, ka vairākās dalībvalstīs šāda virzība nenotiek, jo īpaši pašreizējos budžeta ierobežojumu un taupības apstākļos. Pašlaik – tieši pretēji – būtu jāpalielina VND darbībai paredzētie resursi, it īpaši cilvēkresursi, lai nodrošinātu kvalitatīvu darba turpināšanu, kas noved pie darba piedāvājumiem. Tos VND, kuru darbība ir efektīva, nākotnē varētu pārveidot par kompetences centriem. |
| --- | --- |

3.6

EESK ir pārliecināta, ka jauno VND pienākumu veikšanai, tostarp aktīvas nodarbinātības politikas jomā, ir vajadzīga atbilstīga veiktspēja un finansiāls atbalsts. Tomēr šķiet, ka vairākās dalībvalstīs šāda virzība nenotiek, jo īpaši pašreizējos budžeta ierobežojumu un taupības apstākļos. Pašlaik – tieši pretēji – būtu jāpalielina VND darbībai paredzētie resursi, it īpaši cilvēkresursi, lai nodrošinātu kvalitatīvu darba turpināšanu, kas noved pie darba piedāvājumiem. Tos VND, kuru darbība ir efektīva, nākotnē varētu pārveidot par kompetences centriem.

| 3.7 | Eurofound – Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds – 2010. gadā pēc EESK lūguma sagatavoja informatīvu ziņojumu “Aktīvu programmu finansēšana un īstenošana darba tirgus veicināšanai krīzes periodā” (8), kurā, pamatojoties uz desmit atlasīto valstu pieredzi, izklāstītas pārmaiņas aktīvas un pasīvas nodarbinātības politikas mijiedarbībā un norādīts, ka samazinās aktivizēšanas pasākumiem paredzēto izdevumu īpatsvars IKP, īpaši valstīs, kurās strauji pieaug bezdarbs. |
| --- | --- |

3.7

Eurofound – Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds – 2010. gadā pēc EESK lūguma sagatavoja informatīvu ziņojumu “Aktīvu programmu finansēšana un īstenošana darba tirgus veicināšanai krīzes periodā” (8), kurā, pamatojoties uz desmit atlasīto valstu pieredzi, izklāstītas pārmaiņas aktīvas un pasīvas nodarbinātības politikas mijiedarbībā un norādīts, ka samazinās aktivizēšanas pasākumiem paredzēto izdevumu īpatsvars IKP, īpaši valstīs, kurās strauji pieaug bezdarbs.

| 3.8 | Komisijas priekšlikuma mērķis ir, izmantojot veicināšanas pasākumus (LESD 149. panta izpratnē), sekmēt dalībvalstu sadarbību, nodrošināt ES darba tirgus efektīvāku darbību un plašāku integrāciju, veicināt ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti un apkarot sociālo atstumtību. |
| --- | --- |

3.8

Komisijas priekšlikuma mērķis ir, izmantojot veicināšanas pasākumus (LESD 149. panta izpratnē), sekmēt dalībvalstu sadarbību, nodrošināt ES darba tirgus efektīvāku darbību un plašāku integrāciju, veicināt ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti un apkarot sociālo atstumtību.

| 3.9 | Jaunizveidotais tīkls īstenos šādas konkrētas iniciatīvas: izstrādāt un ieviest ES mērogā valstu nodarbinātības dienestu salīdzinošas vērtēšanas sistēmas, organizēt savstarpēju palīdzību, pieņemt un īstenot pasākumus VND modernizēšanai un nostiprināšanai būtiskākajās jomās un sagatavot ziņojumus par nodarbinātību. |
| --- | --- |

3.9

Jaunizveidotais tīkls īstenos šādas konkrētas iniciatīvas: izstrādāt un ieviest ES mērogā valstu nodarbinātības dienestu salīdzinošas vērtēšanas sistēmas, organizēt savstarpēju palīdzību, pieņemt un īstenot pasākumus VND modernizēšanai un nostiprināšanai būtiskākajās jomās un sagatavot ziņojumus par nodarbinātību.

| 3.10 | Komisijas priekšlikums turpina jau iesākto darbu un pētījumus par VND uzņēmējdarbības modeli, VND snieguma novērtēšanas sistēmām, VND lomu saistībā ar elastdrošību, darbaspēkam nepieciešamo prasmju prognozēšanu un iedzīvotāju pielāgošanos jaunām profesijām. |
| --- | --- |

3.10

Komisijas priekšlikums turpina jau iesākto darbu un pētījumus par VND uzņēmējdarbības modeli, VND snieguma novērtēšanas sistēmām, VND lomu saistībā ar elastdrošību, darbaspēkam nepieciešamo prasmju prognozēšanu un iedzīvotāju pielāgošanos jaunām profesijām.

| 3.11 | EESK ir pārliecināta, ka nākotnē VND darbība vairs nebūs vienkārša rutīna (9). VND pakāpeniski jākļūst par multifunkcionālām aģentūrām, kas ES darba tirgū veicina dažādas pārejas iespējas – no mācībām uz pirmo darba vietu, kā arī profesionālās karjeras virzībā. Šiem dienestiem jānodrošina saikne starp darba tirgus dalībniekiem, mudinot tos sadarboties un ieviest jauninājumus, kā arī cieši jāsadarbojas ar publiskā un privātā sektora partneriem (10) un jāgarantē, ka darba tirgus dalībnieku darbība atbilst šajā jomā īstenotajai politikai. |
| --- | --- |

3.11

EESK ir pārliecināta, ka nākotnē VND darbība vairs nebūs vienkārša rutīna (9). VND pakāpeniski jākļūst par multifunkcionālām aģentūrām, kas ES darba tirgū veicina dažādas pārejas iespējas – no mācībām uz pirmo darba vietu, kā arī profesionālās karjeras virzībā. Šiem dienestiem jānodrošina saikne starp darba tirgus dalībniekiem, mudinot tos sadarboties un ieviest jauninājumus, kā arī cieši jāsadarbojas ar publiskā un privātā sektora partneriem (10) un jāgarantē, ka darba tirgus dalībnieku darbība atbilst šajā jomā īstenotajai politikai.

| 3.12 | Tā kā darba devējiem ir arvien grūtāk atrast un pieņemt darbā vajadzīgos darbiniekus, EESK uzskata, ka VND vairāk jāorientējas uz darba piedāvājumiem, vienlaikus turpinot īstenot arī pabalstu maksāšanas funkciju. It īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem bieži vien ir vajadzīgs būtisks atbalsts no VND, tāpēc ir jāstiprina VND un uzņēmumu sadarbība. |
| --- | --- |

3.12

Tā kā darba devējiem ir arvien grūtāk atrast un pieņemt darbā vajadzīgos darbiniekus, EESK uzskata, ka VND vairāk jāorientējas uz darba piedāvājumiem, vienlaikus turpinot īstenot arī pabalstu maksāšanas funkciju. It īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem bieži vien ir vajadzīgs būtisks atbalsts no VND, tāpēc ir jāstiprina VND un uzņēmumu sadarbība.

| 3.13 | Arī laikā, kad ir augsts bezdarba līmenis, vērojama prasmju piedāvājuma neatbilstība darba tirgus vajadzībām. Ar HoPES tīkla (11) starpniecību VND piedalās debatēs un konsultācijās par prasmju nozīmi ekonomikas un sociālajā jomā. Ir jāsavieno darba un izglītības vide un jāveido kopīga izpratne par kvalifikāciju un prasmēm. Šajā nolūkā VND jāveido partnerattiecības ar dažādām ieinteresētajām pusēm un jānodrošina prasmju piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvarotība ļoti sarežģītos vietējā darba tirgus apstākļos (12). |
| --- | --- |

3.13

Arī laikā, kad ir augsts bezdarba līmenis, vērojama prasmju piedāvājuma neatbilstība darba tirgus vajadzībām. Ar HoPES tīkla (11) starpniecību VND piedalās debatēs un konsultācijās par prasmju nozīmi ekonomikas un sociālajā jomā. Ir jāsavieno darba un izglītības vide un jāveido kopīga izpratne par kvalifikāciju un prasmēm. Šajā nolūkā VND jāveido partnerattiecības ar dažādām ieinteresētajām pusēm un jānodrošina prasmju piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvarotība ļoti sarežģītos vietējā darba tirgus apstākļos (12).

| 3.14 | EESK atzīst valstu nodarbinātības dienestu noteicošo lomu katra atsevišķā elastdrošības komponenta īstenošanā. Pētījums par VND lomu saistībā ar elastdrošību ES darba tirgū (13), kas balstīts uz labas prakses piemēriem, liecina, ka VND apzinās, ka ir nepieciešama jauna pieeja šiem dienestiem, un ka VND ir pieņēmuši plašu stratēģiju un pasākumu klāstu elastdrošības atbalstam. VND būtu jāturpina centieni stiprināt savu veiktspēju, lai īstenotu starpnieka un vērtētāja funkciju elastdrošības jomā. |
| --- | --- |

3.14

EESK atzīst valstu nodarbinātības dienestu noteicošo lomu katra atsevišķā elastdrošības komponenta īstenošanā. Pētījums par VND lomu saistībā ar elastdrošību ES darba tirgū (13), kas balstīts uz labas prakses piemēriem, liecina, ka VND apzinās, ka ir nepieciešama jauna pieeja šiem dienestiem, un ka VND ir pieņēmuši plašu stratēģiju un pasākumu klāstu elastdrošības atbalstam. VND būtu jāturpina centieni stiprināt savu veiktspēju, lai īstenotu starpnieka un vērtētāja funkciju elastdrošības jomā.

| 3.15 | EESK uzskata, ka VND prioritāri jāpalīdz personām vai darba ņēmēju grupām, kurām ir visgrūtāk atrast darbu, un cilvēkiem, kuriem ir īpašas vajadzības. Tas attiecas uz ilgstošiem bezdarbniekiem, gados vecākiem darba ņēmējiem, sievietēm, jauniešiem, cilvēkiem ar invaliditāti un migrantiem. Lai to panāktu, ir pilnībā jāpiemēro diskriminācijas apkarošanas noteikumi un jānodrošina to uzraudzība. |
| --- | --- |

3.15

EESK uzskata, ka VND prioritāri jāpalīdz personām vai darba ņēmēju grupām, kurām ir visgrūtāk atrast darbu, un cilvēkiem, kuriem ir īpašas vajadzības. Tas attiecas uz ilgstošiem bezdarbniekiem, gados vecākiem darba ņēmējiem, sievietēm, jauniešiem, cilvēkiem ar invaliditāti un migrantiem. Lai to panāktu, ir pilnībā jāpiemēro diskriminācijas apkarošanas noteikumi un jānodrošina to uzraudzība.

| 3.16 | Saistībā ar visā Eiropā notiekošo cīņu ar augsto bezdarbu jauniešu vidū EESK vēlas norādīt, ka VND ir svarīga nozīme, lai īstenotu iniciatīvu par garantiju jauniešiem, un pauž gandarījumu, ka Berlīnē 2013. gada 3. jūlijā notikušajā konferencē par jauniešu nodarbinātību valstu nodarbinātības dienestu vadītāji pauda apņemšanos darīt visu iespējamo, lai veicinātu jauniešu nodarbinātību Eiropā, paaugstinātu dienestu darba efektivitāti un ciešāk sadarbotos ar pārējām ieinteresētajām pusēm (14). |
| --- | --- |

3.16

Saistībā ar visā Eiropā notiekošo cīņu ar augsto bezdarbu jauniešu vidū EESK vēlas norādīt, ka VND ir svarīga nozīme, lai īstenotu iniciatīvu par garantiju jauniešiem, un pauž gandarījumu, ka Berlīnē 2013. gada 3. jūlijā notikušajā konferencē par jauniešu nodarbinātību valstu nodarbinātības dienestu vadītāji pauda apņemšanos darīt visu iespējamo, lai veicinātu jauniešu nodarbinātību Eiropā, paaugstinātu dienestu darba efektivitāti un ciešāk sadarbotos ar pārējām ieinteresētajām pusēm (14).

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1 | Kā norādīts izskatāmajā lēmuma priekšlikumā, Eiropas valstu nodarbinātības dienestu tīklam vajadzētu cieši sadarboties ar Nodarbinātības komiteju (EMCO) un sekmēt tās darbu, informējot to un iesniedzot ziņojumus par nodarbinātības politikas īstenošanu. EESK uzskata, ka lēmuma tekstā skaidri jānorāda šā tīkla padomdevējas funkcijas un tā saikne ar Nodarbinātības komiteju. Tīklam būs padomdevēja un koordinatora funkcija, un tā izveide nekādā gadījumā nav uzskatāma par VND struktūru vai sociālo sistēmu saskaņošanas pasākumu. |
| --- | --- |

4.1

Kā norādīts izskatāmajā lēmuma priekšlikumā, Eiropas valstu nodarbinātības dienestu tīklam vajadzētu cieši sadarboties ar Nodarbinātības komiteju (EMCO) un sekmēt tās darbu, informējot to un iesniedzot ziņojumus par nodarbinātības politikas īstenošanu. EESK uzskata, ka lēmuma tekstā skaidri jānorāda šā tīkla padomdevējas funkcijas un tā saikne ar Nodarbinātības komiteju. Tīklam būs padomdevēja un koordinatora funkcija, un tā izveide nekādā gadījumā nav uzskatāma par VND struktūru vai sociālo sistēmu saskaņošanas pasākumu.

| 4.2 | EESK nevar ignorēt faktu, ka reģionālā līmenī jau pastāv labi funkcionējošas struktūras, tostarp reģionālie darba tirgus novērošanas centru tīkli, kas efektīvi veicina stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzīto kopējo ES nodarbinātības mērķu sasniegšanu.
  Lai VND un novērošanas centru starpā nodrošinātu saskaņotākas attiecības, EESK vērš uzmanību uz to, ka nepieciešams:






  a) | noteikt kārtību, kādā publiskā sektora reģionālās nodarbinātības uzraudzības centri, kas atrodas reģionu tiešā pakļautībā, var piedalīties Eiropas tīklā; |
| --- | --- | --- |

4.2

EESK nevar ignorēt faktu, ka reģionālā līmenī jau pastāv labi funkcionējošas struktūras, tostarp reģionālie darba tirgus novērošanas centru tīkli, kas efektīvi veicina stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzīto kopējo ES nodarbinātības mērķu sasniegšanu.

Lai VND un novērošanas centru starpā nodrošinātu saskaņotākas attiecības, EESK vērš uzmanību uz to, ka nepieciešams:

a)

noteikt kārtību, kādā publiskā sektora reģionālās nodarbinātības uzraudzības centri, kas atrodas reģionu tiešā pakļautībā, var piedalīties Eiropas tīklā;

| b) | izveidot labākas saiknes starp reģionālo nodarbinātības novērošanas centru Eiropas tīklu un Eiropas VND tīklu; |
| --- | --- |

b)

izveidot labākas saiknes starp reģionālo nodarbinātības novērošanas centru Eiropas tīklu un Eiropas VND tīklu;

| c) | noteikt kārtību, kādā privātā un publiskā sektora reģionālie nodarbinātības novērošanas centri, kas neatrodas tiešā reģionu pakļautībā, bet kas darbojas atbilstoši to norādēm un īsteno to mērķus, var kļūt par Eiropas tīkla dalībniekiem un iegūt pie tā piekļuvi; |
| --- | --- |

c)

noteikt kārtību, kādā privātā un publiskā sektora reģionālie nodarbinātības novērošanas centri, kas neatrodas tiešā reģionu pakļautībā, bet kas darbojas atbilstoši to norādēm un īsteno to mērķus, var kļūt par Eiropas tīkla dalībniekiem un iegūt pie tā piekļuvi;

| d) | citi pasākumi ar mērķi uzlabot visu esošo struktūru darbību un to savstarpējās saiknes, lai izmantotu visus pieejamos instrumentus nolūkā iesaistīt visus pārvaldes līmeņus un rīkoties visos līmeņos — valsts, reģionālajā un vietējā. |
| --- | --- |

d)

citi pasākumi ar mērķi uzlabot visu esošo struktūru darbību un to savstarpējās saiknes, lai izmantotu visus pieejamos instrumentus nolūkā iesaistīt visus pārvaldes līmeņus un rīkoties visos līmeņos — valsts, reģionālajā un vietējā.

| 4.3 | Finansējumu, ar ko paredzēts paplašināt VND savstarpējo sadarbību, piešķirs no Eiropas Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas (EaSI) 2014.–2020. gadam sadaļas “PROGRESS”. Izskatāmais tiesību akta priekšlikums neietekmē budžetu, un tam nav nepieciešami papildu cilvēkresursi. Attiecībā uz projektiem, kurus izstrādājis VND tīkls vai kuri paredzēti zināšanu apmaiņas pasākumiem un pēc tam īstenoti atsevišķos VND, dalībvalstīm ir pieejams Eiropas Sociālā fonda (ESF), Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” finansējums. EESK skatījumā vissvarīgākais ir panākt, lai arī turpmāk tiktu piešķirti līdzekļi no struktūrfondiem un lai finansējums būtu paredzēts ilgākam laika periodam. Jauno VND pienākumu veikšanai, tostarp aktīvas nodarbinātības politikas jomā, ir vajadzīga atbilstīga veiktspēja un finansiāls atbalsts. |
| --- | --- |

4.3

Finansējumu, ar ko paredzēts paplašināt VND savstarpējo sadarbību, piešķirs no Eiropas Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas (EaSI) 2014.–2020. gadam sadaļas “PROGRESS”. Izskatāmais tiesību akta priekšlikums neietekmē budžetu, un tam nav nepieciešami papildu cilvēkresursi. Attiecībā uz projektiem, kurus izstrādājis VND tīkls vai kuri paredzēti zināšanu apmaiņas pasākumiem un pēc tam īstenoti atsevišķos VND, dalībvalstīm ir pieejams Eiropas Sociālā fonda (ESF), Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” finansējums. EESK skatījumā vissvarīgākais ir panākt, lai arī turpmāk tiktu piešķirti līdzekļi no struktūrfondiem un lai finansējums būtu paredzēts ilgākam laika periodam. Jauno VND pienākumu veikšanai, tostarp aktīvas nodarbinātības politikas jomā, ir vajadzīga atbilstīga veiktspēja un finansiāls atbalsts.

| 4.4 | Priekšlikuma 3. pantā uzskaitītas tīkla iniciatīvas.







  — | 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka tīkls izstrādā un īsteno uz pierādījumiem balstītas Eiropas mēroga valstu nodarbinātības dienestu salīdzinošās vērtēšanas sistēmas, pamatojoties uz kvantitatīvu un kvalitatīvu rādītāju izmantošanu VND snieguma novērtēšanai, un vāc pierādījumus ar mērķi izveidot pienācīgu savstarpējas mācīšanās mehānismu. |
| --- | --- | --- |

4.4

Priekšlikuma 3. pantā uzskaitītas tīkla iniciatīvas.

—

3. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka tīkls izstrādā un īsteno uz pierādījumiem balstītas Eiropas mēroga valstu nodarbinātības dienestu salīdzinošās vērtēšanas sistēmas, pamatojoties uz kvantitatīvu un kvalitatīvu rādītāju izmantošanu VND snieguma novērtēšanai, un vāc pierādījumus ar mērķi izveidot pienācīgu savstarpējas mācīšanās mehānismu.

| — | EESK atbalsta šajā punkta minēto. Komiteja uzskata, ka valstu nodarbinātības dienestu salīdzinošs vērtējums, balstoties uz kvantitatīviem un kvalitatīviem rādītājiem VND darbības efektivitātes novērtēšanai, ir noderīgs sadarbības veids. EESK īpaši atbalsta statistikas rādītāju izmantošanu nodarbinātības dienestu un aktīvas nodarbinātības politikas rezultātu un efektivitātes vērtēšanā. Ieguldījuma rādītājus (piemēram, budžetu) vajadzētu drīzāk izmantot kā konteksta rādītājus. Citi rādītāji, kurus EESK uzskata par atbilstīgiem, ir šādi: reģistrēto personu skaits (katrā valstī), starpnieku kopskaits un to skaits uz vienu kandidātu, darba atsākšanas un tās noturīguma rādītāji pēc trim un sešiem mēnešiem, vidējais bezdarba perioda ilgums, darba vietu piedāvājuma un pieprasījuma atbilstības līkne, nodarbinātības ilgums un nodarbinātības veids pēc aktīvas nodarbinātības politikas programmas pabeigšanas, apmācībā iesaistīto darba ņēmēju īpatsvars, izmaksas, ES vai trešo valstu darba ņēmēju skaits. |
| --- | --- |

—

EESK atbalsta šajā punkta minēto. Komiteja uzskata, ka valstu nodarbinātības dienestu salīdzinošs vērtējums, balstoties uz kvantitatīviem un kvalitatīviem rādītājiem VND darbības efektivitātes novērtēšanai, ir noderīgs sadarbības veids. EESK īpaši atbalsta statistikas rādītāju izmantošanu nodarbinātības dienestu un aktīvas nodarbinātības politikas rezultātu un efektivitātes vērtēšanā. Ieguldījuma rādītājus (piemēram, budžetu) vajadzētu drīzāk izmantot kā konteksta rādītājus. Citi rādītāji, kurus EESK uzskata par atbilstīgiem, ir šādi: reģistrēto personu skaits (katrā valstī), starpnieku kopskaits un to skaits uz vienu kandidātu, darba atsākšanas un tās noturīguma rādītāji pēc trim un sešiem mēnešiem, vidējais bezdarba perioda ilgums, darba vietu piedāvājuma un pieprasījuma atbilstības līkne, nodarbinātības ilgums un nodarbinātības veids pēc aktīvas nodarbinātības politikas programmas pabeigšanas, apmācībā iesaistīto darba ņēmēju īpatsvars, izmaksas, ES vai trešo valstu darba ņēmēju skaits.

| — | Prioritāra uzmanība jāpievērš darba ņēmējiem, kuri ir visvairāk attālināti no darba tirgus, jāizvērtē un jāsalīdzina nodarbinātības dienestu darba rezultāti reģionos, kuros ir līdzīgi bezdarba un ekonomikas dinamikas rādītāji. |
| --- | --- |

—

Prioritāra uzmanība jāpievērš darba ņēmējiem, kuri ir visvairāk attālināti no darba tirgus, jāizvērtē un jāsalīdzina nodarbinātības dienestu darba rezultāti reģionos, kuros ir līdzīgi bezdarba un ekonomikas dinamikas rādītāji.

| — | 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzēts, ka tīkls pieņem un īsteno koncepciju VND modernizēšanai un stiprināšanai būtiskākajās jomās. |
| --- | --- |

—

3. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzēts, ka tīkls pieņem un īsteno koncepciju VND modernizēšanai un stiprināšanai būtiskākajās jomās.

EESK iesaka precizēt šā apakšpunkta redakciju, lai būtu pilnīgi skaidrs, ka VND tīklam faktiski būs tikai padomdevēja funkcija. EESK uzskata, ka tajā arī jāprecizē, kādiem vajadzētu būt VND modernizēšanai paredzētajiem pasākumiem un to mērķim. EESK uzskata, ka tie nekādā gadījumā nedrīkstētu būt obligāti.

| 4.5 | 4. pantā par sadarbību norādīts, ka tīkls sadarbojas ar darba tirgus ieinteresētajām personām, tostarp citiem nodarbinātības pakalpojumu sniedzējiem, un veic informācijas apmaiņu. EESK skatījumā šajā punktā skaidrāk jānosaka katras ieinteresētās personas funkcija. |
| --- | --- |

4.5

4. pantā par sadarbību norādīts, ka tīkls sadarbojas ar darba tirgus ieinteresētajām personām, tostarp citiem nodarbinātības pakalpojumu sniedzējiem, un veic informācijas apmaiņu. EESK skatījumā šajā punktā skaidrāk jānosaka katras ieinteresētās personas funkcija.

| 4.5.1 | EESK īpaši uzsver, ka sociālie partneri ir galvenie darba tirgus dalībnieki un ka tiem ir būtiska nozīme VND modernizēšanas procesā, un tāpēc jaunajā struktūrā tiem jāparedz pienācīga vieta. Savā darba dokumentā par sociālo partneru lomu VND pārvaldības procesā, īpaši krīzes laikā, Starptautiskā Darba organizācija, balstoties uz četru ES dalībvalstu piemēru, skaidri norāda, ka izmaiņas VND struktūrās maina arī sociālo partneru lomu, līdzdalību un ietekmi. Piemēram, Austrijā, sociālo partneru rīcības noteikumi tiek paplašināti, savukārt Vācijā un Dānijā to ietekme samazinās un tiem ir vairāk padomdevēja nekā koplēmumu pieņēmēju funkcija. Apvienotajā Karalistē vēsturisku iemeslu dēļ sociālo partneru institucionāla līdzdalība nepastāv (15). Tāpēc EESK atzinīgi vērtē virkni ES sociālo partneru iniciatīvu kopīgas darba programmas ietvaros (16). |
| --- | --- |

4.5.1

EESK īpaši uzsver, ka sociālie partneri ir galvenie darba tirgus dalībnieki un ka tiem ir būtiska nozīme VND modernizēšanas procesā, un tāpēc jaunajā struktūrā tiem jāparedz pienācīga vieta. Savā darba dokumentā par sociālo partneru lomu VND pārvaldības procesā, īpaši krīzes laikā, Starptautiskā Darba organizācija, balstoties uz četru ES dalībvalstu piemēru, skaidri norāda, ka izmaiņas VND struktūrās maina arī sociālo partneru lomu, līdzdalību un ietekmi. Piemēram, Austrijā, sociālo partneru rīcības noteikumi tiek paplašināti, savukārt Vācijā un Dānijā to ietekme samazinās un tiem ir vairāk padomdevēja nekā koplēmumu pieņēmēju funkcija. Apvienotajā Karalistē vēsturisku iemeslu dēļ sociālo partneru institucionāla līdzdalība nepastāv (15). Tāpēc EESK atzinīgi vērtē virkni ES sociālo partneru iniciatīvu kopīgas darba programmas ietvaros (16).

| 4.5.2 | Šajā sakarā EESK secina, ka ar Komisijas jauno lēmumu 2012/733/ES par EURES situācijas attīstība nav labvēlīga. Darba ņēmēju brīvas pārvietošanās jautājumu konsultatīvās komitejas aprīļa sanāksmē (17) sociālo partneru pārstāvji pauda nopietnas bažas par to, ka sociālie partneri tiek uzskatīti par asociētajiem partneriem un tādējādi samazinās to nozīme. |
| --- | --- |

4.5.2

Šajā sakarā EESK secina, ka ar Komisijas jauno lēmumu 2012/733/ES par EURES situācijas attīstība nav labvēlīga. Darba ņēmēju brīvas pārvietošanās jautājumu konsultatīvās komitejas aprīļa sanāksmē (17) sociālo partneru pārstāvji pauda nopietnas bažas par to, ka sociālie partneri tiek uzskatīti par asociētajiem partneriem un tādējādi samazinās to nozīme.

| 4.5.3 | EESK vairākos atzinumos ir atbalstījusi Komisijas aicinājumu veidot visu ieinteresēto pušu partnerību, lai sekmētu darba vietu radīšanu, paaugstinātu nodarbinātības līmeni, attīstītu prasmes un apkarotu sociālo atstumtību. Jautājumā par Eiropas jauniešu augstā bezdarba līmeņa apkarošanu EESK uzsvērusi izglītības iestāžu, padomdevēju aģentūru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju (jauniešu organizāciju, sieviešu apvienību, cilvēku ar invaliditāti atbalsta organizāciju u.c.), ģimenes un indivīdu nozīmi, jo tas ir vienīgais veids, kā kopīgi un pilnībā pārvarēt pašreizējo situāciju ES darba tirgū. |
| --- | --- |

4.5.3

EESK vairākos atzinumos ir atbalstījusi Komisijas aicinājumu veidot visu ieinteresēto pušu partnerību, lai sekmētu darba vietu radīšanu, paaugstinātu nodarbinātības līmeni, attīstītu prasmes un apkarotu sociālo atstumtību. Jautājumā par Eiropas jauniešu augstā bezdarba līmeņa apkarošanu EESK uzsvērusi izglītības iestāžu, padomdevēju aģentūru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju (jauniešu organizāciju, sieviešu apvienību, cilvēku ar invaliditāti atbalsta organizāciju u.c.), ģimenes un indivīdu nozīmi, jo tas ir vienīgais veids, kā kopīgi un pilnībā pārvarēt pašreizējo situāciju ES darba tirgū.

| 4.5.4 | EESK atzinīgi vērtē nodarbinātības dienestu partnerības izveidi (PARES) (18) dialoga veicināšanai ES mērogā, lai tādējādi sekmētu pārejas iespējas darba tirgū. Tā kā darba tirgus kļūst arvien sarežģītāks, visiem nodarbinātības pakalpojumu sniedzējiem ir jāsadarbojas. EESK atbalsta arī Eiropas Komisijas programmu “Dialogs starp valstu nodarbinātības dienestiem”, kas paredzēts minēto dienestu savstarpējas mācīšanās atbalstam. |
| --- | --- |

4.5.4

EESK atzinīgi vērtē nodarbinātības dienestu partnerības izveidi (PARES) (18) dialoga veicināšanai ES mērogā, lai tādējādi sekmētu pārejas iespējas darba tirgū. Tā kā darba tirgus kļūst arvien sarežģītāks, visiem nodarbinātības pakalpojumu sniedzējiem ir jāsadarbojas. EESK atbalsta arī Eiropas Komisijas programmu “Dialogs starp valstu nodarbinātības dienestiem”, kas paredzēts minēto dienestu savstarpējas mācīšanās atbalstam.

| 4.6 | Saskaņā ar 7. pantu par vispārējas sistēmas pieņemšanu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus atbilstīgi izskatāmā priekšlikuma 8. pantam attiecībā uz salīdzinošās vērtēšanas un savstarpējas mācīšanās iniciatīvas īstenošanas vispārējo sistēmu, kā tas paredzēts 3. panta 1. punktā. Kopumā EESK atbalsta deleģēto aktu izmantošanu, lai veiktu izmaiņas atsevišķos noteikumos par salīdzinošās vērtēšanas un savstarpējas mācīšanās iniciatīvas īstenošanas vispārējo sistēmu. Taču būs vajadzīga papildu informācija, lai noskaidrotu, kādus noteikumus varēs konkrēti grozīt ar šiem deleģētajiem aktiem. EESK iesaka konkrētāk precizēt priekšlikuma saturu, nosakot vienotajai sistēmai sīkāk izstrādātus pamatrādītājus. Saskaņā ar LESD 290. pantu ar deleģētajiem aktiem turpmāk būtu papildina šo pamatrādītāju mazāk svarīgie aspekti. |
| --- | --- |

4.6

Saskaņā ar 7. pantu par vispārējas sistēmas pieņemšanu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus atbilstīgi izskatāmā priekšlikuma 8. pantam attiecībā uz salīdzinošās vērtēšanas un savstarpējas mācīšanās iniciatīvas īstenošanas vispārējo sistēmu, kā tas paredzēts 3. panta 1. punktā. Kopumā EESK atbalsta deleģēto aktu izmantošanu, lai veiktu izmaiņas atsevišķos noteikumos par salīdzinošās vērtēšanas un savstarpējas mācīšanās iniciatīvas īstenošanas vispārējo sistēmu. Taču būs vajadzīga papildu informācija, lai noskaidrotu, kādus noteikumus varēs konkrēti grozīt ar šiem deleģētajiem aktiem. EESK iesaka konkrētāk precizēt priekšlikuma saturu, nosakot vienotajai sistēmai sīkāk izstrādātus pamatrādītājus. Saskaņā ar LESD 290. pantu ar deleģētajiem aktiem turpmāk būtu papildina šo pamatrādītāju mazāk svarīgie aspekti.

| 4.7 | Izskatāmajā priekšlikumā norādīts, ka Komisijas jaunās iniciatīvas papildinās VND sadarbību EURES tīklā atbilstīgi Līguma 45. un 46. pantam. EESK uzskata, ka teksta redakcijā nepārprotami jānorāda jaunizveidotā VND tīkla un EURES sinerģija (19). Jaunizveidotajam VND tīklam vajadzētu atbalstīt EURES pilnvaru paplašināšanu un tā būtisko nozīmi, lai nodrošinātu prasmju atbilstību ES darba tirgus vajadzībām un lai veicinātu mobilitāti ES robežās. Tīkls var sadarboties arī ar citām organizācijām, piemēram, profesionālās orientācijas aģentūrām. |
| --- | --- |

4.7

Izskatāmajā priekšlikumā norādīts, ka Komisijas jaunās iniciatīvas papildinās VND sadarbību EURES tīklā atbilstīgi Līguma 45. un 46. pantam. EESK uzskata, ka teksta redakcijā nepārprotami jānorāda jaunizveidotā VND tīkla un EURES sinerģija (19). Jaunizveidotajam VND tīklam vajadzētu atbalstīt EURES pilnvaru paplašināšanu un tā būtisko nozīmi, lai nodrošinātu prasmju atbilstību ES darba tirgus vajadzībām un lai veicinātu mobilitāti ES robežās. Tīkls var sadarboties arī ar citām organizācijām, piemēram, profesionālās orientācijas aģentūrām.

Briselē, 2013. gada 17. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Eiropas Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma (EaSI), kas ietver un paplašina trīs pašreizējo programmu – PROGRESS, EURES un Eiropas mikrofinansējuma fonda "Progress" – darbības jomu.

1

EaSI

EURES

(2)  COM(2010) 2020 final.

2

(3)  Padomes 2010. gada 21. oktobra Lēmums 2010/707/ES par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm.

3

(4)  Eiropas Komisijas neoficiālā valsts nodarbinātības dienestu vadītāju padomdevēja grupa (HoPES - Heads of Public Employment Services).

4

HoPES

Heads of Public Employment Services

(5)  EPSCO neoficiālā sanāksme Dublinā 2013. gada 7. un 8. februārī.

5

EPSCO

(6)  COM(2010) 682 final.

6

(7)  COM(2012) 173 final.

7

(8)  Skatīt John Hurly: “Aktīvu programmu finansēšana un īstenošana darba tirgus veicināšanai krīzes periodā”, Eurofound, 2010. gads.

8

John Hurly

Eurofound,

(9)  Skatīt “Valstu nodarbinātības dienestu devums stratēģijā “Eiropa 2020” – VND stratēģijas dokuments 2020. gadam”, 2012. gads.

9

(10)  Eiropas Komisija ir uzsākusi ES publisko un privāto nodarbinātības dienestu partnerības iniciatīvu PARES, kas ir viena no prioritārajām darbībām, kas minēta 2011. gadā publiskotajā paziņojumā “Jaunu prasmju un darba vietu programma”.

10

PARES

(11)  Skatīt The Case for Skilles: A Respons to the Recommendations regarding the Future Role of Public Employment Services under the New Skills for New Jobs Agenda, valsts nodarbinātības dienestu vadītāju tīkls, 2011. gada septembris.

11

The Case for Skilles: A Respons to the Recommendations regarding the Future Role of Public Employment Services under the New Skills for New Jobs Agenda

(12)  Skatīt R.A. Wilson Anticipating skills needs of the labour force and equipping people for new jobs: which role for public employment services in early identification of skill needs and labour up-skilling?, ziņojums Eiropas Komisijai. Danish Technological Institute/ÖSB Consulting/Warwick Institute for Employment Research, 2010. gads.

12

R.A. Wilson Anticipating skills needs of the labour force and equipping people for new jobs: which role for public employment services in early identification of skill needs and labour up-skilling?

Danish Technological Institute/ÖSB Consulting/Warwick Institute for Employment Research,

(13)  The role of the Public Employment Services related to ‘Flexicurity’ in the European Labour Markets, nobeiguma ziņojums, “Policy and Business Analysis”, Danish Technological Institute/ ÖSB Consulting/Tilburg University/Leeds Metropolitan University, 2009. gada marts.

13

The role of the Public Employment Services related to ‘Flexicurity’ in the European Labour Markets,

“Policy and Business Analysis”

Danish Technological Institute/ ÖSB Consulting/Tilburg University/Leeds Metropolitan University

(14)  Konference par jauniešu nodarbinātību (Konferenz zur Jugendbeschäftigung) Berlīnē 2013. gada 3. jūlijā, HoPES tīkla ieguldījums.

14

Konferenz zur Jugendbeschäftigung

HoPES

(15)  J. Timo Weishaupt, Labour Administration and Inspection Programme: Social Partners and the Governance of Public Employment Services: Trends and Experiences from Western Europe, 2011. gads.

15

J. Timo Weishaupt

Labour Administration and Inspection Programme: Social Partners and the Governance of Public Employment Services: Trends and Experiences from Western Europe

(16)  Neatkarīga vienošanās par iekļaujošu darba tirgu (2010. gads) balstīta uz kopīgu analīzi par darba tirgus faktoriem (2009. gads).

16

(17)  Skatīt 2013. gada 12. aprīlī Briselē notikušās darba ņēmēju brīvas pārvietošanās jautājumu konsultatīvās komitejas sanāksmes protokolu.

17

(18)  PARES ir viens no Komisijas atbalsta pasākumiem Jaunu prasmju un darba vietu programmas ietvaros, lai veicinātu elastdrošību.

18

PARES

(19)  Skatīt OV L 328, 28.11.2012., 21.–26. lpp.

19

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/122 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/122

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Ekonomiskās un monetārās savienības sociālās dimensijas nostiprināšana” ”

COM(2013) 690 final

2014/C 67/24

Galvenais ziņotājs:
  Georgios DASSIS

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 304. pantu 2013. gada 4. oktobrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Ekonomiskās un monetārās savienības sociālās dimensijas nostiprināšana” ”

COM(2013) 690 final.

Komitejas Birojs 2013. gada 17. septembrī uzdeva Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētajai nodaļai sagatavot Komitejas atzinumu par šo jautājumu.

Ņemot vērā jautājuma steidzamību, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā 2013. gada 16. un 17. oktobrī (17. oktobra sēdē) iecēla Georgios Dassis kgu par galveno ziņotāju un, ar 157 balsīm par, 3 balsīm pret un 19 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Vispārīgas piezīmes

| 1.1 | Iepriekš nepieredzēta mēroga ekonomikas un finanšu krīze, kas īpaši smagi skārusi eurozonas dalībvalstis, skaidri parādījusi arī strukturālas problēmas Eiropā kopumā. Krīze ir atklājusi nepārprotamu saikni starp augstajiem bezdarba rādītājiem, valstu saspringto budžeta stāvokli, sociālo panīkumu un sociālajiem nemieriem. Valstu budžetiem, protams, vajadzīgs līdzsvars, tomēr līdzekļu samazinājums ir slikti ietekmējis izglītību, aktīvo darba tirgus politiku un sociālo labklājību. Pieaugušais bezdarbs un nabadzība negatīvi iespaido darbaspēka prasmes un nodarbināmību. Sekas izpaužas arī uzņēmumu nespējā paplašināties un radīt jaunas darbavietas, kas savukārt apdraud izaugsmi. |
| --- | --- |

1.1

Iepriekš nepieredzēta mēroga ekonomikas un finanšu krīze, kas īpaši smagi skārusi eurozonas dalībvalstis, skaidri parādījusi arī strukturālas problēmas Eiropā kopumā. Krīze ir atklājusi nepārprotamu saikni starp augstajiem bezdarba rādītājiem, valstu saspringto budžeta stāvokli, sociālo panīkumu un sociālajiem nemieriem. Valstu budžetiem, protams, vajadzīgs līdzsvars, tomēr līdzekļu samazinājums ir slikti ietekmējis izglītību, aktīvo darba tirgus politiku un sociālo labklājību. Pieaugušais bezdarbs un nabadzība negatīvi iespaido darbaspēka prasmes un nodarbināmību. Sekas izpaužas arī uzņēmumu nespējā paplašināties un radīt jaunas darbavietas, kas savukārt apdraud izaugsmi.

| 1.2 | Patlaban ES ir lieciniece tam, kā dažās vissmagāk cietušajās valstīs ekonomikas un finanšu krīze pāraugusi arī politiskā krīzē, kad spēkā pieņemas ekstrēmistiskas un nedemokrātiskas politiskās kustības. Šo tendenču apvaldīšana ir uzdevums, kas steidzami jārisina, veicot konkrētus Eiropas, valstu un vietējā līmeņa pasākumus. |
| --- | --- |

1.2

Patlaban ES ir lieciniece tam, kā dažās vissmagāk cietušajās valstīs ekonomikas un finanšu krīze pāraugusi arī politiskā krīzē, kad spēkā pieņemas ekstrēmistiskas un nedemokrātiskas politiskās kustības. Šo tendenču apvaldīšana ir uzdevums, kas steidzami jārisina, veicot konkrētus Eiropas, valstu un vietējā līmeņa pasākumus.

| 1.3 | Iekšējā tirgus projektam vajadzīga gan ekonomiska, gan sociāla dimensija. Tas ir palīdzējis veicināt nodarbinātību un labklājību visās ES dalībvalstīs. Lai Eiropa varētu straujāk atgūties no krīzes, ļoti svarīgi ir pabeigt iekšējā tirgus izveidi un paaugstināt efektivitāti un sociālo kohēziju, par pamatu ņemot stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

1.3

Iekšējā tirgus projektam vajadzīga gan ekonomiska, gan sociāla dimensija. Tas ir palīdzējis veicināt nodarbinātību un labklājību visās ES dalībvalstīs. Lai Eiropa varētu straujāk atgūties no krīzes, ļoti svarīgi ir pabeigt iekšējā tirgus izveidi un paaugstināt efektivitāti un sociālo kohēziju, par pamatu ņemot stratēģiju “Eiropa 2020”.

| 1.4 | Balstoties tieši uz šāda pamata, Komiteja ar īpašu interesi ir izskatījusi Komisijas paziņojumu — pirmo ieguldījumu gaidāmajās Eiropadomes diskusijās un lēmumos par Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības sociālās dimensijas stiprināšanu. |
| --- | --- |

1.4

Balstoties tieši uz šāda pamata, Komiteja ar īpašu interesi ir izskatījusi Komisijas paziņojumu — pirmo ieguldījumu gaidāmajās Eiropadomes diskusijās un lēmumos par Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības sociālās dimensijas stiprināšanu.

| 1.5 | Lai turpinātu darba virzību, Komiteja aicina Komisiju, ņemot vērā minētās diskusijas, aktualizēt un pastiprināt savu politiku, īpaši attiecībā uz tādu rādītāju proaktīvu izmantošanu, kuri raksturo nodarbinātību un sociālo iekļautību. |
| --- | --- |

1.5

Lai turpinātu darba virzību, Komiteja aicina Komisiju, ņemot vērā minētās diskusijas, aktualizēt un pastiprināt savu politiku, īpaši attiecībā uz tādu rādītāju proaktīvu izmantošanu, kuri raksturo nodarbinātību un sociālo iekļautību.

| 1.6 | Komiteja vienmēr ir atbalstījusi pasākumus, kuru mērķis ir lielāki sociālie ieguldījumi, noteiktāka Eiropas līdzekļu novirzīšana pienācīgas nodarbinātības un sociālās politikas atbalstam, īpaša jaunatnes nodarbinātības iniciatīva un garantija jauniešiem, kā arī labāka pārrobežu mobilitāte. Tāpēc EESK ir gandarīta, ka šīm politikas jomām tiek pievērsta lielāka uzmanība. Atzinīgi Komiteja vērtē arī Eiropas pusgada procesā paredzēto sociālā dialoga stiprināšanu. |
| --- | --- |

1.6

Komiteja vienmēr ir atbalstījusi pasākumus, kuru mērķis ir lielāki sociālie ieguldījumi, noteiktāka Eiropas līdzekļu novirzīšana pienācīgas nodarbinātības un sociālās politikas atbalstam, īpaša jaunatnes nodarbinātības iniciatīva un garantija jauniešiem, kā arī labāka pārrobežu mobilitāte. Tāpēc EESK ir gandarīta, ka šīm politikas jomām tiek pievērsta lielāka uzmanība. Atzinīgi Komiteja vērtē arī Eiropas pusgada procesā paredzēto sociālā dialoga stiprināšanu.

| 1.7 | Komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka sociālās dimensijas stiprināšana palīdzētu dalībvalstīm realizēt savu potenciālu nodarbinātības izaugsmes, sociālās kohēzijas uzlabošanas un lielāko atšķirību mazināšanas ziņā. EESK īpaši atbalsta ierosmi rūpīgāk uzraudzīt nodarbinātību un sociālās nelīdzsvarotības izpausmes ekonomiskajā un monetārajā savienībā, sistemātiski pārraugot bezdarba rādītājus, datus, kas raksturo tādu jauniešu īpatsvaru, kuri nedz strādā, nedz mācās, mājsaimniecību ienākumu līmeni, nabadzību un nevienlīdzību. |
| --- | --- |

1.7

Komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka sociālās dimensijas stiprināšana palīdzētu dalībvalstīm realizēt savu potenciālu nodarbinātības izaugsmes, sociālās kohēzijas uzlabošanas un lielāko atšķirību mazināšanas ziņā. EESK īpaši atbalsta ierosmi rūpīgāk uzraudzīt nodarbinātību un sociālās nelīdzsvarotības izpausmes ekonomiskajā un monetārajā savienībā, sistemātiski pārraugot bezdarba rādītājus, datus, kas raksturo tādu jauniešu īpatsvaru, kuri nedz strādā, nedz mācās, mājsaimniecību ienākumu līmeni, nabadzību un nevienlīdzību.

| 1.8 | Tādējādi ierosinātajā nodarbinātības un sociālās nelīdzsvarotības pārskatā, kura pamatā ir būtiskākie rādītāji un robežvērtības, jau laikus tiktu identificētas asimetriskās tendences un iespējamā ietekme uz ekonomikas darbību kopumā. Šāda uzraudzības sistēma pēc vajadzības spētu iedarbināt savlaicīgu un efektīvu pielāgošanas mehānismu un politikas pasākumus, tāpat kā tas notiek līdzīgos ekonomikas un finanšu nelīdzsvarotības gadījumos. Līdz ar to Komiteja atbalsta 2013. gada 27.–28. jūnijā pausto Eiropadomes viedokli, ka paredzētā sociālo un nodarbinātības rādītāju sistēma ir pirmais solis ceļā uz daudzpusīgāku EMS sociālo dimensiju (1). |
| --- | --- |

1.8

Tādējādi ierosinātajā nodarbinātības un sociālās nelīdzsvarotības pārskatā, kura pamatā ir būtiskākie rādītāji un robežvērtības, jau laikus tiktu identificētas asimetriskās tendences un iespējamā ietekme uz ekonomikas darbību kopumā. Šāda uzraudzības sistēma pēc vajadzības spētu iedarbināt savlaicīgu un efektīvu pielāgošanas mehānismu un politikas pasākumus, tāpat kā tas notiek līdzīgos ekonomikas un finanšu nelīdzsvarotības gadījumos. Līdz ar to Komiteja atbalsta 2013. gada 27.–28. jūnijā pausto Eiropadomes viedokli, ka paredzētā sociālo un nodarbinātības rādītāju sistēma ir pirmais solis ceļā uz daudzpusīgāku EMS sociālo dimensiju (1).

| 1.9 | Komiteja, 2013. gada 22. maijā pieņemot atzinumu (2), ir devusi savu konsultatīvo ieguldījumu gaidāmajās Eiropadomes diskusijās un vēlreiz aicina turpināt stiprināt EMS sociālo dimensiju. |
| --- | --- |

1.9

Komiteja, 2013. gada 22. maijā pieņemot atzinumu (2), ir devusi savu konsultatīvo ieguldījumu gaidāmajās Eiropadomes diskusijās un vēlreiz aicina turpināt stiprināt EMS sociālo dimensiju.

2.   Īpašas piezīmes

| 2.1 | Eiropas Komisija savā paziņojumā ierosina vairākas iniciatīvas EMS sociālās dimensijas stiprināšanai; īpaša uzmanība tajās pievērsta šādiem trim aspektiem:






  — | ciešāka nodarbinātības un sociālo problēmu uzraudzība un politikas koordinācija, |
| --- | --- | --- |

2.1

Eiropas Komisija savā paziņojumā ierosina vairākas iniciatīvas EMS sociālās dimensijas stiprināšanai; īpaša uzmanība tajās pievērsta šādiem trim aspektiem:

—

ciešāka nodarbinātības un sociālo problēmu uzraudzība un politikas koordinācija,

| — | stingrāka solidaritāte un rīcība nodarbinātības un darbaspēka mobilitātes jomā, |
| --- | --- |

—

stingrāka solidaritāte un rīcība nodarbinātības un darbaspēka mobilitātes jomā,

| — | pastiprināts sociālais dialogs. |
| --- | --- |

—

pastiprināts sociālais dialogs.

| 2.2 | Komiteja piekrīt, ka ir jāstiprina EMS sociālā dimensija, un vēlas uzsvērt turpmāk minēto. |
| --- | --- |

2.2

Komiteja piekrīt, ka ir jāstiprina EMS sociālā dimensija, un vēlas uzsvērt turpmāk minēto.

Ciešāka nodarbinātības un sociālo problēmu uzraudzība un politikas koordinācija

| 2.3 | ES fiskālā konsolidācija un ekonomikas pārvaldība nebūs saglabājama bez atbilstīgas sociālās konsolidācijas un sociālās pārvaldības. Patlaban vērojamā Eiropas sociālās plaisas padziļināšanās apdraud atlabšanu, izaugsmi un kohēziju. EESK ir pārliecināta, ka Eiropas pusgadā jāpievēršas arī nodarbinātības un sociālās iekļaušanas kritērijiem un tie jāietver tajā pašā sistēmā, kas paredzēta ekonomikas koordinācijas un strukturālo reformu uzraudzībai. Skaitliski izmērāmiem nodarbinātības un sociālajiem mērķiem jāatbilst noteiktajiem parāda un deficīta rādītājiem, un ir vajadzīgi līdzīgi pielāgošanas un solidaritātes mehānismi, ar ko mazināt sociālo nelīdzsvarotību un veicināt sociālos ieguldījumus. |
| --- | --- |

2.3

ES fiskālā konsolidācija un ekonomikas pārvaldība nebūs saglabājama bez atbilstīgas sociālās konsolidācijas un sociālās pārvaldības. Patlaban vērojamā Eiropas sociālās plaisas padziļināšanās apdraud atlabšanu, izaugsmi un kohēziju. EESK ir pārliecināta, ka Eiropas pusgadā jāpievēršas arī nodarbinātības un sociālās iekļaušanas kritērijiem un tie jāietver tajā pašā sistēmā, kas paredzēta ekonomikas koordinācijas un strukturālo reformu uzraudzībai. Skaitliski izmērāmiem nodarbinātības un sociālajiem mērķiem jāatbilst noteiktajiem parāda un deficīta rādītājiem, un ir vajadzīgi līdzīgi pielāgošanas un solidaritātes mehānismi, ar ko mazināt sociālo nelīdzsvarotību un veicināt sociālos ieguldījumus.

| 2.4 | EESK atzīst, ka ES un dalībvalstu sociālajiem ieguldījumiem un tautsaimniecības atlabšanai vajadzīgs vairāk nekā tikai formālas pārvaldības struktūras un tiesību aktu noteikti mehānismi. Tieši tāpēc sava nozīme un loma ir organizētai pilsoniskajai sabiedrībai un katram Eiropas iedzīvotājam. Vissvarīgākais ir, lai Eiropas projekts raisītu līdzdalības un piederības sajūtu. |
| --- | --- |

2.4

EESK atzīst, ka ES un dalībvalstu sociālajiem ieguldījumiem un tautsaimniecības atlabšanai vajadzīgs vairāk nekā tikai formālas pārvaldības struktūras un tiesību aktu noteikti mehānismi. Tieši tāpēc sava nozīme un loma ir organizētai pilsoniskajai sabiedrībai un katram Eiropas iedzīvotājam. Vissvarīgākais ir, lai Eiropas projekts raisītu līdzdalības un piederības sajūtu.

| 2.5 | Tomēr Komiteja uzsver arī to, ka ilgtspējīgi sociālie uzlabojumi iespējami vien tad, ja pašos pamatos tiek risinātas dalībvalstu strukturālās problēmas. Lai Eiropa izkļūtu no krīzes, galvenie faktori ir starptautiska konkurētspēja, ekonomikas izaugsme un spēcīga sociālā dimensija. Īstermiņa un ilgtermiņa reformu stiprināšanā ir jāizmanto nesen ierosinātie sociālās politikas rādītāji. |
| --- | --- |

2.5

Tomēr Komiteja uzsver arī to, ka ilgtspējīgi sociālie uzlabojumi iespējami vien tad, ja pašos pamatos tiek risinātas dalībvalstu strukturālās problēmas. Lai Eiropa izkļūtu no krīzes, galvenie faktori ir starptautiska konkurētspēja, ekonomikas izaugsme un spēcīga sociālā dimensija. Īstermiņa un ilgtermiņa reformu stiprināšanā ir jāizmanto nesen ierosinātie sociālās politikas rādītāji.

Pastiprināta solidaritāte un rīcība nodarbinātības un darbaspēka mobilitātes jomā

| 2.6 | Komisija savā paziņojumā ir norādījusi, ka darbaspēka pārrobežu mobilitāte ir svarīgs faktors, kas ļautu saglabāt nodarbinātību un konkurētspēju, kā arī radīt jaunas darbavietas, kuras aizstātu ekonomikas pārstrukturēšanā zaudētās. |
| --- | --- |

2.6

Komisija savā paziņojumā ir norādījusi, ka darbaspēka pārrobežu mobilitāte ir svarīgs faktors, kas ļautu saglabāt nodarbinātību un konkurētspēju, kā arī radīt jaunas darbavietas, kuras aizstātu ekonomikas pārstrukturēšanā zaudētās.

| 2.7 | Lai turpinātu novērst pastāvošos šķēršļus darbaspēka mobilitātei, vajadzētu īstenot papildu pasākumus, kuru mērķis būtu sniegt migrējošiem darba ņēmējiem saprotamu informāciju attiecīgajās valodās par darba un sociālajām tiesībām. Turklāt vajadzētu atzīt īpašas darba ņēmēju tiesības uz konsultēšanos. Attiecīgajām konsultāciju struktūrām cieši jāsadarbojas ar sociālajiem partneriem un EURES, lai migrējošie darba ņēmēji vēl pirms izbraukšanas no savas valsts būtu informēti par sociālajiem un tiesiskajiem nosacījumiem uzņemošajā valstī. |
| --- | --- |

2.7

Lai turpinātu novērst pastāvošos šķēršļus darbaspēka mobilitātei, vajadzētu īstenot papildu pasākumus, kuru mērķis būtu sniegt migrējošiem darba ņēmējiem saprotamu informāciju attiecīgajās valodās par darba un sociālajām tiesībām. Turklāt vajadzētu atzīt īpašas darba ņēmēju tiesības uz konsultēšanos. Attiecīgajām konsultāciju struktūrām cieši jāsadarbojas ar sociālajiem partneriem un EURES, lai migrējošie darba ņēmēji vēl pirms izbraukšanas no savas valsts būtu informēti par sociālajiem un tiesiskajiem nosacījumiem uzņemošajā valstī.

| 2.8 | Sociālie ieguldījumi palīdz iedzīvotājiem. Tie uzlabo iedzīvotāju prasmes un paaugstina kvalifikāciju, kā arī sekmē viņu līdzdalību sabiedrības dzīves norisēs un darba tirgū. Tas savukārt paaugstina labklājību, veicina ekonomikas izaugsmi un turklāt vairo ES konkurētspēju, apņēmību un vienotību, lai tādējādi pārvarētu krīzi. |
| --- | --- |

2.8

Sociālie ieguldījumi palīdz iedzīvotājiem. Tie uzlabo iedzīvotāju prasmes un paaugstina kvalifikāciju, kā arī sekmē viņu līdzdalību sabiedrības dzīves norisēs un darba tirgū. Tas savukārt paaugstina labklājību, veicina ekonomikas izaugsmi un turklāt vairo ES konkurētspēju, apņēmību un vienotību, lai tādējādi pārvarētu krīzi.

| 2.9 | Konkrētiem mērķiem paredzēti sociālie ieguldījumi ne tikai nodrošina sociālo progresu un vienlaikus palielina konkurētspēju. Laikā, kad bezdarbs ir sasniedzis nepieredzētus, satraucošus apmērus un nabadzības problēma kļūst aizvien aktuālāka, ieguldījumi labklājības valstī ir arī ļoti svarīgi, lai stiprinātu sociālo kohēziju, veicinātu sociālo iekļaušanu, kā arī apkarotu sociālo atstumtību un nabadzību. Šādu ieguldījumu izmantošanai ir jāgarantē efektivitāte. |
| --- | --- |

2.9

Konkrētiem mērķiem paredzēti sociālie ieguldījumi ne tikai nodrošina sociālo progresu un vienlaikus palielina konkurētspēju. Laikā, kad bezdarbs ir sasniedzis nepieredzētus, satraucošus apmērus un nabadzības problēma kļūst aizvien aktuālāka, ieguldījumi labklājības valstī ir arī ļoti svarīgi, lai stiprinātu sociālo kohēziju, veicinātu sociālo iekļaušanu, kā arī apkarotu sociālo atstumtību un nabadzību. Šādu ieguldījumu izmantošanai ir jāgarantē efektivitāte.

| 2.10 | EESK stingri uzsver, ka EMS sociālajai dimensijai vajadzīgi skaidri instrumenti, rādītāji un gan kvalitatīvie, gan kvantitatīvie mērķi, kas būtu tikpat efektīvi, cik EMS ekonomikas un finansiālie uzdevumi. Komiteja arī norāda Eiropadomei, ka gadījumā, ja šādai dinamiskākai ES sociālajai dimensijai trūktu konsensa vai politiskās gribas, EESK varētu ierosināt citu iespēju — ciešāku sadarbību EMS ietvaros, ar pašu finanšu resursiem, papildu Sociālo fondu, sociālā progresa paktu un sociālajiem standartiem, mērķiem un stabilizācijas mehānismiem, kas atbilst fiskālajiem, budžeta un monetārajiem stabilizācijas mehānismiem. |
| --- | --- |

2.10

EESK stingri uzsver, ka EMS sociālajai dimensijai vajadzīgi skaidri instrumenti, rādītāji un gan kvalitatīvie, gan kvantitatīvie mērķi, kas būtu tikpat efektīvi, cik EMS ekonomikas un finansiālie uzdevumi. Komiteja arī norāda Eiropadomei, ka gadījumā, ja šādai dinamiskākai ES sociālajai dimensijai trūktu konsensa vai politiskās gribas, EESK varētu ierosināt citu iespēju — ciešāku sadarbību EMS ietvaros, ar pašu finanšu resursiem, papildu Sociālo fondu, sociālā progresa paktu un sociālajiem standartiem, mērķiem un stabilizācijas mehānismiem, kas atbilst fiskālajiem, budžeta un monetārajiem stabilizācijas mehānismiem.

Pastiprināts sociālais dialogs

| 2.11 | Komiteja pozitīvi vērtē Komisijas priekšlikumus uzlabot sociālo partneru iesaistīšanu ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanā Eiropas līmenī. Sociālajam dialogam liela nozīme ir visos līmeņos. Tas palīdz nonākt pie tādiem risinājumiem, kuros atspoguļoti gan darba devēju, gan darba ņēmēju viedokļi, un turklāt vairo izpratni un uzticēšanos, kas tik vajadzīga Eiropas darba tirgus reformām un sociālās struktūras stiprināšanai. |
| --- | --- |

2.11

Komiteja pozitīvi vērtē Komisijas priekšlikumus uzlabot sociālo partneru iesaistīšanu ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanā Eiropas līmenī. Sociālajam dialogam liela nozīme ir visos līmeņos. Tas palīdz nonākt pie tādiem risinājumiem, kuros atspoguļoti gan darba devēju, gan darba ņēmēju viedokļi, un turklāt vairo izpratni un uzticēšanos, kas tik vajadzīga Eiropas darba tirgus reformām un sociālās struktūras stiprināšanai.

| 2.12 | Komiteja arī norāda, ka Eiropas sociālie partneri jau ir sākuši apspriest sociālā dialoga, t. sk. trīspusējā dialoga, nākotni. |
| --- | --- |

2.12

Komiteja arī norāda, ka Eiropas sociālie partneri jau ir sākuši apspriest sociālā dialoga, t. sk. trīspusējā dialoga, nākotni.

Briselē, 2013. gada 17. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Eiropadomes 2013. gada 27.–28. jūnija secinājumi, EUCO 104/13, 14. punkta c) apakšpunkts.

1

(2)  OV C 271, 19.9.2013., 1.–7. lpp.

2

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/125 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/125

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari” ”

COM(2013) 542 final

2014/C 67/25

Ziņotājs: VAN IERSEL

Līdzziņotāja: HRUŠECKÁ

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 304. pantu 2013. gada 3. jūlijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ”Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari””

COM(2013) 542 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komiteja savu atzinumu pieņēma 2013. gada 26. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (17. oktobra sēdē), ar 172 balsīm par, 23 balsīm pret un 24 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | EESK ļoti atzinīgi vērtē decembrī gaidāmo Eiropadomes sanāksmi, kurā izskatīs aizsardzības jautājumus, pamatojoties uz Eiropas Komisijas paziņojumu (1) un Augstā pārstāvja / Aizsardzības aģentūras vadītāja ziņojumu (2). Šīs iniciatīvas ir neatliekama un ļoti savlaicīga atbilde uz iekšējiem un ārējiem problēmjautājumiem, un šo iniciatīvu mērķis ir palielināt Eiropas aizsardzības nozares ilgtermiņa prognozējamību un uzticamību. |
| --- | --- |

1.1

EESK ļoti atzinīgi vērtē decembrī gaidāmo Eiropadomes sanāksmi, kurā izskatīs aizsardzības jautājumus, pamatojoties uz Eiropas Komisijas paziņojumu (1) un Augstā pārstāvja / Aizsardzības aģentūras vadītāja ziņojumu (2). Šīs iniciatīvas ir neatliekama un ļoti savlaicīga atbilde uz iekšējiem un ārējiem problēmjautājumiem, un šo iniciatīvu mērķis ir palielināt Eiropas aizsardzības nozares ilgtermiņa prognozējamību un uzticamību.

| 1.2 | Nevairoties pievērsties tēmām, kuras līdz šim nedrīkstēja aplūkot, paziņojumā un Augstā pārstāvja [provizoriskajā] viedoklī pareizi atspoguļots pašreizējais stāvoklis un veicamie pasākumi. |
| --- | --- |

1.2

Nevairoties pievērsties tēmām, kuras līdz šim nedrīkstēja aplūkot, paziņojumā un Augstā pārstāvja [provizoriskajā] viedoklī pareizi atspoguļots pašreizējais stāvoklis un veicamie pasākumi.

| 1.3 | Jo īpaši Augstā pārstāvja ziņojumā pārliecinoši argumentēts: lai varētu ņemt vērā Eiropas vajadzības aizsardzības un drošības jomā, katrā ziņā ir nepieciešama visaptveroša kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) stratēģija. EESK piekrīt, ka KDAP radīs vispiemērotākos pamatnosacījumus efektīvai sadarbībai militāro spēju jomā, taču vienlaikus uzsver, ka šāda sadarbība būs arī priekšnoteikums uzticamas KDAP īstenošanai. |
| --- | --- |

1.3

Jo īpaši Augstā pārstāvja ziņojumā pārliecinoši argumentēts: lai varētu ņemt vērā Eiropas vajadzības aizsardzības un drošības jomā, katrā ziņā ir nepieciešama visaptveroša kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) stratēģija. EESK piekrīt, ka KDAP radīs vispiemērotākos pamatnosacījumus efektīvai sadarbībai militāro spēju jomā, taču vienlaikus uzsver, ka šāda sadarbība būs arī priekšnoteikums uzticamas KDAP īstenošanai.

| 1.4 | Lai minētā iniciatīva būtu sekmīga, ir jārada labvēlīgi politiskie nosacījumi. Tā kā būtiski Eiropas aizsardzības [rūpniecības] struktūru pielāgojumi būs ilgs un sarežģīts process, kas aptvers dažādas savstarpēji saistītas politikas jomas, EESK uzskata, ka svarīgākais priekšnoteikums tik vajadzīgo panākumu gūšanai būs ES valdību vadītāju neatlaidīga apņēmība. |
| --- | --- |

1.4

Lai minētā iniciatīva būtu sekmīga, ir jārada labvēlīgi politiskie nosacījumi. Tā kā būtiski Eiropas aizsardzības [rūpniecības] struktūru pielāgojumi būs ilgs un sarežģīts process, kas aptvers dažādas savstarpēji saistītas politikas jomas, EESK uzskata, ka svarīgākais priekšnoteikums tik vajadzīgo panākumu gūšanai būs ES valdību vadītāju neatlaidīga apņēmība.

| 1.5 | EESK aicina Padomi lemt par konkrētiem pasākumiem un iniciatīvām, kas būtu skaidrs signāls nākotnei un palielinātu Eiropas aizsardzības nozares konkurētspēju un uzlabotu sadarbību. |
| --- | --- |

1.5

EESK aicina Padomi lemt par konkrētiem pasākumiem un iniciatīvām, kas būtu skaidrs signāls nākotnei un palielinātu Eiropas aizsardzības nozares konkurētspēju un uzlabotu sadarbību.

| 1.6 | EESK atbalsta mērķi arī turpmāk nodrošināt patstāvīgu Eiropas aizsardzību, kas atbilst Eiropas ekonomiskajai ietekmei un citām interesēm pasaulē. Būtu jāparedz, ka ilgtermiņa mērķis ir Eiropas iedzīvotāju patstāvīga aizsardzība, nodrošinot militāro struktūru pastāvīgu apgādi ar mūsdienīgu tehnisko aprīkojumu un Eiropas vērtību (cilvēktiesību, demokrātijas) saglabāšanu (3). |
| --- | --- |

1.6

EESK atbalsta mērķi arī turpmāk nodrošināt patstāvīgu Eiropas aizsardzību, kas atbilst Eiropas ekonomiskajai ietekmei un citām interesēm pasaulē. Būtu jāparedz, ka ilgtermiņa mērķis ir Eiropas iedzīvotāju patstāvīga aizsardzība, nodrošinot militāro struktūru pastāvīgu apgādi ar mūsdienīgu tehnisko aprīkojumu un Eiropas vērtību (cilvēktiesību, demokrātijas) saglabāšanu (3).

| 1.7 | Jaunais pārejas posms ietekmē arī aizsardzību un drošību Eiropā. Ģeopolitiskas pārmaiņas notiek brīdī, kad ekonomiku skar būtiska stagnācija un lielā daļā Eiropas valda ilgstošs bezdarbs. Tajā pašā laikā pasaulē parādās jauni spēki. Globālā attīstība apsteidz norises Eiropā. Atšķirības aizvien palielinās. Lai citas valstis neaizsteigtos priekšā, Eiropai jāpielāgojas ātrāk. |
| --- | --- |

1.7

Jaunais pārejas posms ietekmē arī aizsardzību un drošību Eiropā. Ģeopolitiskas pārmaiņas notiek brīdī, kad ekonomiku skar būtiska stagnācija un lielā daļā Eiropas valda ilgstošs bezdarbs. Tajā pašā laikā pasaulē parādās jauni spēki. Globālā attīstība apsteidz norises Eiropā. Atšķirības aizvien palielinās. Lai citas valstis neaizsteigtos priekšā, Eiropai jāpielāgojas ātrāk.

| 1.8 | Turklāt jāpaaugstina izmaksu efektivitāte, jo rūpniecībai jābūt konkurētspējīgai un samazinās finanšu resursu pieejamība. Ar Eiropas līmenī saskaņotu rīcību, kas novērš nelietderīgu pārklāšanos, pasākumu nesaskaņotību un trūkumus, jāuzlabo kvalitātes un cenas attiecība, nodokļu maksātāju interesēs samazinot līdzekļu neefektīvu izlietošanu un uzlabojot sasniegtos rezultātus. |
| --- | --- |

1.8

Turklāt jāpaaugstina izmaksu efektivitāte, jo rūpniecībai jābūt konkurētspējīgai un samazinās finanšu resursu pieejamība. Ar Eiropas līmenī saskaņotu rīcību, kas novērš nelietderīgu pārklāšanos, pasākumu nesaskaņotību un trūkumus, jāuzlabo kvalitātes un cenas attiecība, nodokļu maksātāju interesēs samazinot līdzekļu neefektīvu izlietošanu un uzlabojot sasniegtos rezultātus.

| 1.9 | EESK pauž gandarījumu par Eiropas Komisijas paziņojumā precīzi un izsmeļoši veikto Eiropas stāvokļa salīdzinošo analīzi. Līdzīgs pētījums pagājušajā gadā pamudināja EESK rosināt Eiropā radikāli mainīt viedokli un virzīties uz aizsardzības jautājumu kopīgu risināšanu (4). |
| --- | --- |

1.9

EESK pauž gandarījumu par Eiropas Komisijas paziņojumā precīzi un izsmeļoši veikto Eiropas stāvokļa salīdzinošo analīzi. Līdzīgs pētījums pagājušajā gadā pamudināja EESK rosināt Eiropā radikāli mainīt viedokli un virzīties uz aizsardzības jautājumu kopīgu risināšanu (4).

| 1.10 | EESK piekrīt Eiropas Komisijas paziņojumā, īpaši tā 9. nodaļā, paustajam viedoklim par Padomes darba kārtības svarīgākajiem punktiem, proti: stratēģisku Eiropas pieeju, kopēju drošības un aizsardzības politiku (5) un Eiropas aizsardzības rūpniecības stratēģiju. |
| --- | --- |

1.10

EESK piekrīt Eiropas Komisijas paziņojumā, īpaši tā 9. nodaļā, paustajam viedoklim par Padomes darba kārtības svarīgākajiem punktiem, proti: stratēģisku Eiropas pieeju, kopēju drošības un aizsardzības politiku (5) un Eiropas aizsardzības rūpniecības stratēģiju.

| 1.11 | Eiropai steidzami vajadzīga vienota izpratne par aizsardzību. Tāpēc valstiska izpratne jāaizstāj ar vienotu Eiropas redzējumu par stratēģiskām vajadzībām, kas stiprinātu pārliecību par to, ka valstu vajadzības var apmierināt arī, tiecoties sasniegt Eiropas stratēģiskos mērķus. |
| --- | --- |

1.11

Eiropai steidzami vajadzīga vienota izpratne par aizsardzību. Tāpēc valstiska izpratne jāaizstāj ar vienotu Eiropas redzējumu par stratēģiskām vajadzībām, kas stiprinātu pārliecību par to, ka valstu vajadzības var apmierināt arī, tiecoties sasniegt Eiropas stratēģiskos mērķus.

| 1.12 | Vajadzīga arī politiķu un sabiedrības iesaistīšanās, lai sabiedrība būtu pienācīgi informēta par to, cik svarīgas ir Eiropas stratēģiskās intereses pasaulē un rūpniecības jomā, un tādējādi veicinātu iedzīvotāju un nodokļu maksātāju aktīvu atbalstu. EESK piekrīt Komisijai, ka stabila aizsardzības rūpniecība ar Eiropā izvietotām ražotnēm stiprinās arī visu Eiropas apstrādes rūpniecību kopumā (6). |
| --- | --- |

1.12

Vajadzīga arī politiķu un sabiedrības iesaistīšanās, lai sabiedrība būtu pienācīgi informēta par to, cik svarīgas ir Eiropas stratēģiskās intereses pasaulē un rūpniecības jomā, un tādējādi veicinātu iedzīvotāju un nodokļu maksātāju aktīvu atbalstu. EESK piekrīt Komisijai, ka stabila aizsardzības rūpniecība ar Eiropā izvietotām ražotnēm stiprinās arī visu Eiropas apstrādes rūpniecību kopumā (6).

| 1.13 | Šā tālejošā mērķa sasniegšanā jāiesaistās pēc iespējas lielākam skaitam dalībvalstu. Ja visas dalībvalstis nevēlas piedalīties, tad darbs jāuzsāk tām valstīm, kuras vēlas sadarboties. |
| --- | --- |

1.13

Šā tālejošā mērķa sasniegšanā jāiesaistās pēc iespējas lielākam skaitam dalībvalstu. Ja visas dalībvalstis nevēlas piedalīties, tad darbs jāuzsāk tām valstīm, kuras vēlas sadarboties.

| 1.14 | EESK uzsver Komisijas un Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) lomu, kurām cieši jāsadarbojas, lai īstenotu paziņojumā minētās ieceres. Komiteja kopumā atbalsta Komisijas ierosinātos pasākumus. Šā atzinuma 6. punktā tā pievienojusi papildu ieteikumus un piezīmes par izteiktajiem priekšlikumiem. |
| --- | --- |

1.14

EESK uzsver Komisijas un Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) lomu, kurām cieši jāsadarbojas, lai īstenotu paziņojumā minētās ieceres. Komiteja kopumā atbalsta Komisijas ierosinātos pasākumus. Šā atzinuma 6. punktā tā pievienojusi papildu ieteikumus un piezīmes par izteiktajiem priekšlikumiem.

| 1.15 | Eiropas Komisijas paziņojumā nav aplūkota proaktīva rūpniecības politika. EESK savukārt norāda, ka attiecīgais tirgus visā pasaulē ir pilnībā institucionāls un aizsardzības nozarei tajā atvēlēta īpaša vieta. Lai ražošana būtu pietiekami mūsdienīga un varētu panākt izmaksu efektivitāti, dalībvalstīm un/vai Komisijai konkrētās jomās noteikti jāīsteno proaktīva rūpniecības politika. Kopēja ES un valstu kompetence, kā arī civilo un militāro projektu un tehnoloģiju efektīva mijiedarbība un sinerģija būs ļoti lietderīga un paaugstinās izmaksu efektivitāti. |
| --- | --- |

1.15

Eiropas Komisijas paziņojumā nav aplūkota proaktīva rūpniecības politika. EESK savukārt norāda, ka attiecīgais tirgus visā pasaulē ir pilnībā institucionāls un aizsardzības nozarei tajā atvēlēta īpaša vieta. Lai ražošana būtu pietiekami mūsdienīga un varētu panākt izmaksu efektivitāti, dalībvalstīm un/vai Komisijai konkrētās jomās noteikti jāīsteno proaktīva rūpniecības politika. Kopēja ES un valstu kompetence, kā arī civilo un militāro projektu un tehnoloģiju efektīva mijiedarbība un sinerģija būs ļoti lietderīga un paaugstinās izmaksu efektivitāti.

| 1.16 | Jau sākot ar koncepcijas izstrādes posmu, daudzpusējā Eiropas sistēmā jāapzina jauni projekti, šajā darbā iesaistot EAA. Var paiet vairākas desmitgades, pirms šādi projekti tiek pilnībā īstenoti. Jo ātrāk tos uzsāks, jo labāk. |
| --- | --- |

1.16

Jau sākot ar koncepcijas izstrādes posmu, daudzpusējā Eiropas sistēmā jāapzina jauni projekti, šajā darbā iesaistot EAA. Var paiet vairākas desmitgades, pirms šādi projekti tiek pilnībā īstenoti. Jo ātrāk tos uzsāks, jo labāk.

| 1.17 | Galvenā darbības joma ir publiskā un privātā pētniecība un izstrāde. Šajā jomā aizsardzībai atvēlēto ieguldījumu apjoms sasniedzis zemāko līmeni kopš 2006. gada (7). Vispārējā koncepcijā jāparedz, kā radīt labākus nosacījumus investīcijām un kā tās izmantot konkrētos projektos. |
| --- | --- |

1.17

Galvenā darbības joma ir publiskā un privātā pētniecība un izstrāde. Šajā jomā aizsardzībai atvēlēto ieguldījumu apjoms sasniedzis zemāko līmeni kopš 2006. gada (7). Vispārējā koncepcijā jāparedz, kā radīt labākus nosacījumus investīcijām un kā tās izmantot konkrētos projektos.

| 1.18 | Galvenā atbildība un visu procesu virzība jāuzņemas nozīmīgākajām ražotājvalstīm. Jānodrošina šo valstu un pārējo dalībvalstu saskanīgas attiecības. Jāpanāk MVU un pētniecības struktūru plaša sadarbība, lai Eiropas stratēģijā iesaistītu pēc iespējas vairāk dalībvalstu. |
| --- | --- |

1.18

Galvenā atbildība un visu procesu virzība jāuzņemas nozīmīgākajām ražotājvalstīm. Jānodrošina šo valstu un pārējo dalībvalstu saskanīgas attiecības. Jāpanāk MVU un pētniecības struktūru plaša sadarbība, lai Eiropas stratēģijā iesaistītu pēc iespējas vairāk dalībvalstu.

| 1.19 | Ņemot vērā nozarē nodarbināto neapmierinātību, ko izraisījuši slikti strukturēti reorganizācijas pasākumi, patlaban vairāk nekā jebkad agrāk ir vajadzīga paredzama politika. Saskaņota rīcība vajadzīga arī pārmaiņu prognozēšanā, lai varētu nodrošināt atbilstošus darba līgumus un perspektīvas. Ir nepieciešams sociālais dialogs. |
| --- | --- |

1.19

Ņemot vērā nozarē nodarbināto neapmierinātību, ko izraisījuši slikti strukturēti reorganizācijas pasākumi, patlaban vairāk nekā jebkad agrāk ir vajadzīga paredzama politika. Saskaņota rīcība vajadzīga arī pārmaiņu prognozēšanā, lai varētu nodrošināt atbilstošus darba līgumus un perspektīvas. Ir nepieciešams sociālais dialogs.

| 1.20 | Šajā atzinumā galvenā uzmanība veltīta politikas principiem, rosinot panākt tūlītēju progresu stratēģijas jomā, kurā kavēšanās nav pieļaujama. Ar pirmajiem pasākumiem, ko veiks decembrī, iecerēts pavērt ceļu sekmīgam turpmākajam darbam. Stratēģiskās virzības noteikšanā un konkrētu projektu īstenošanā būtu jāiesaista Eiropadome, valstu valdības, Komisija, EAA, parlamenti un rūpniecības pārstāvji (arī darba ņēmēju pārstāvji). |
| --- | --- |

1.20

Šajā atzinumā galvenā uzmanība veltīta politikas principiem, rosinot panākt tūlītēju progresu stratēģijas jomā, kurā kavēšanās nav pieļaujama. Ar pirmajiem pasākumiem, ko veiks decembrī, iecerēts pavērt ceļu sekmīgam turpmākajam darbam. Stratēģiskās virzības noteikšanā un konkrētu projektu īstenošanā būtu jāiesaista Eiropadome, valstu valdības, Komisija, EAA, parlamenti un rūpniecības pārstāvji (arī darba ņēmēju pārstāvji).

2.   Eiropā risināmās problēmas

| 2.1 | Komisija pamatoti norāda, ka “politiskais līdzsvars pasaulē mainās, jo veidojas jauni smaguma centri un ASV pārvieto stratēģisko uzmanību Āzijas virzienā”. Brazīlija, Krievija, Indija un Ķīna (BRIC) palielina militāros izdevumus. Sevišķi Ķīna un Krievija līdz 2015. gadam plāno būtiski palielināt šiem mērķiem paredzētā budžeta apjomu. |
| --- | --- |

2.1

Komisija pamatoti norāda, ka “politiskais līdzsvars pasaulē mainās, jo veidojas jauni smaguma centri un ASV pārvieto stratēģisko uzmanību Āzijas virzienā”. Brazīlija, Krievija, Indija un Ķīna (BRIC) palielina militāros izdevumus. Sevišķi Ķīna un Krievija līdz 2015. gadam plāno būtiski palielināt šiem mērķiem paredzētā budžeta apjomu.

| 2.2 | Nemitīgi pieaug ASV spiediens uz Eiropu, kurai prasa pilnībā segt atbilstošu daļu no rietumu pasaules kopējiem militārajiem izdevumiem. Tā kā budžeta līdzekļi ir jātaupa, ASV aizsardzība tiek racionalizēta, un tas ietekmē arī ar Eiropas valstīm panāktās vienošanās. |
| --- | --- |

2.2

Nemitīgi pieaug ASV spiediens uz Eiropu, kurai prasa pilnībā segt atbilstošu daļu no rietumu pasaules kopējiem militārajiem izdevumiem. Tā kā budžeta līdzekļi ir jātaupa, ASV aizsardzība tiek racionalizēta, un tas ietekmē arī ar Eiropas valstīm panāktās vienošanās.

| 2.3 | Atšķirības starp ASV un Eiropu ir milzīgas. Eiropas valstu (izņemot Dāniju) kopējais aizsardzības budžets 2010. gadā bija 196 miljardi euro, savukārt ASV budžets — 520 miljardi euro
   (8). Vēl svarīgāk ir tas, ka Eiropas kopējais pētniecības un izstrādes budžets ir tikai 1/7 no attiecīgā ASV budžeta, un tas ietekmē bruņoto spēku aprīkojumu un personālsastāva izvietošanu. |
| --- | --- |

2.3

Atšķirības starp ASV un Eiropu ir milzīgas. Eiropas valstu (izņemot Dāniju) kopējais aizsardzības budžets 2010. gadā bija 196 miljardi euro, savukārt ASV budžets — 520 miljardi euro
   (8). Vēl svarīgāk ir tas, ka Eiropas kopējais pētniecības un izstrādes budžets ir tikai 1/7 no attiecīgā ASV budžeta, un tas ietekmē bruņoto spēku aprīkojumu un personālsastāva izvietošanu.

| 2.4 | Mēs saskaramies ar dažāda veida draudiem. Politiskais un militārais saspīlējums nemazinās, rodas jauna spriedze — arī tepat Eiropas pievārtē. Lai neatpaliktu no ierasti spēcīgākajām valstīm, jauni un godkārīgi spēki pasaules arēnā vēlas nodrošināt valsts aizsardzības spēju atbilstību to ekonomiskajām un citām interesēm. |
| --- | --- |

2.4

Mēs saskaramies ar dažāda veida draudiem. Politiskais un militārais saspīlējums nemazinās, rodas jauna spriedze — arī tepat Eiropas pievārtē. Lai neatpaliktu no ierasti spēcīgākajām valstīm, jauni un godkārīgi spēki pasaules arēnā vēlas nodrošināt valsts aizsardzības spēju atbilstību to ekonomiskajām un citām interesēm.

3.   Eiropas pieejas

A.   Politika

| 3.1 | Eiropieši saskaras ar divām savstarpēji saistītām problēmu grupām:






  — | būtisks aizsardzības budžeta izdevumu samazinājums, kas iedragā un mazina valstu aizsardzības spējas, jo īpaši tāpēc, ka aizvien vairāk samazinās izdevumi pētniecībai un izstrādei; |
| --- | --- | --- |

3.1

Eiropieši saskaras ar divām savstarpēji saistītām problēmu grupām:

—

būtisks aizsardzības budžeta izdevumu samazinājums, kas iedragā un mazina valstu aizsardzības spējas, jo īpaši tāpēc, ka aizvien vairāk samazinās izdevumi pētniecībai un izstrādei;

| — | ģeopolitiskas pārmaiņas, kam būtu jāveicina daudz ciešāka Eiropas valstu sadarbība un lielāka neatkarība aizsardzības un drošības jomā. |
| --- | --- |

—

ģeopolitiskas pārmaiņas, kam būtu jāveicina daudz ciešāka Eiropas valstu sadarbība un lielāka neatkarība aizsardzības un drošības jomā.

Tomēr par šiem diviem savstarpēji saistītajiem jautājumiem debates Eiropā ir tikai nesen sākušās.

| 3.2 | Visi attiecīgie valstu valdību dokumenti (9) liecina, ka izdevumi aizsardzībai būtiski samazinās (10). Galvenā uzmanība tajos pievērsta pielāgojumiem valsts sistēmā, proti, kā panākt iespējami augstāku izmaksu efektivitāti, vienlaicīgi saglabājot pietiekamu aizsardzības spēju. Dalībvalstis joprojām ir tālu no izpratnes, ka būtu dabiski uz to aizsardzības spējām raudzīties no Eiropas perspektīvas. |
| --- | --- |

3.2

Visi attiecīgie valstu valdību dokumenti (9) liecina, ka izdevumi aizsardzībai būtiski samazinās (10). Galvenā uzmanība tajos pievērsta pielāgojumiem valsts sistēmā, proti, kā panākt iespējami augstāku izmaksu efektivitāti, vienlaicīgi saglabājot pietiekamu aizsardzības spēju. Dalībvalstis joprojām ir tālu no izpratnes, ka būtu dabiski uz to aizsardzības spējām raudzīties no Eiropas perspektīvas.

| 3.3 | EESK pagājušā gadā secināja, ka “aizsardzības politiku veido valstu stratēģiskās intereses, kas Eiropā galvenokārt ir definētas valstu līmenī. Novecojušas pieejas acīmredzami noved pie Eiropas aizsardzības spēju aizvien lielākas sadrumstalotības, trūkumiem, jaudas pārpalikuma un sadarbspējas trūkuma” (11). |
| --- | --- |

3.3

EESK pagājušā gadā secināja, ka “aizsardzības politiku veido valstu stratēģiskās intereses, kas Eiropā galvenokārt ir definētas valstu līmenī. Novecojušas pieejas acīmredzami noved pie Eiropas aizsardzības spēju aizvien lielākas sadrumstalotības, trūkumiem, jaudas pārpalikuma un sadarbspējas trūkuma” (11).

| 3.4 | Sešdesmit gadu ilgusī Eiropas integrācija un vienotais tirgus ir sekmējuši noturīgu ekonomikas un uzņēmumu struktūru izveidi, kas savukārt rada izteikti vietējas uzņēmējdarbības modeli. Tomēr militārajā un aizsardzības jomā kopīgs redzējums, nerunājot pat par organizāciju, Eiropā vēl tikai veidojas. |
| --- | --- |

3.4

Sešdesmit gadu ilgusī Eiropas integrācija un vienotais tirgus ir sekmējuši noturīgu ekonomikas un uzņēmumu struktūru izveidi, kas savukārt rada izteikti vietējas uzņēmējdarbības modeli. Tomēr militārajā un aizsardzības jomā kopīgs redzējums, nerunājot pat par organizāciju, Eiropā vēl tikai veidojas.

| 3.5 | Aizsardzību, kas ir viena no ārpolitikas funkcijām un joprojām viena no svarīgākajām suverenitātes izpausmēm, valstis plāno, veido un īsteno atbilstoši savām interesēm. Tieši no šāda viedokļa tās arī raugās uz starptautisku — Eiropas līmeņa vai plašāku — sadarbību. |
| --- | --- |

3.5

Aizsardzību, kas ir viena no ārpolitikas funkcijām un joprojām viena no svarīgākajām suverenitātes izpausmēm, valstis plāno, veido un īsteno atbilstoši savām interesēm. Tieši no šāda viedokļa tās arī raugās uz starptautisku — Eiropas līmeņa vai plašāku — sadarbību.

| 3.6 | Līdz šim pārsvarā neveiksmīgas izrādījušās iniciatīvas šādu dabīgu šķēršļu pārvarēšanai. Anglijas un Francijas 1998. gadā noslēgtais Senmalo militārais pakts vai līgums par sadarbību aizsardzības jomā bija iecerēts kā pagrieziena punkts militārajā sadarbībā. Lai arī ir pagājuši 15 gadi un turpinājušās sarunas, panākumi joprojām ir niecīgi. |
| --- | --- |

3.6

Līdz šim pārsvarā neveiksmīgas izrādījušās iniciatīvas šādu dabīgu šķēršļu pārvarēšanai. Anglijas un Francijas 1998. gadā noslēgtais Senmalo militārais pakts vai līgums par sadarbību aizsardzības jomā bija iecerēts kā pagrieziena punkts militārajā sadarbībā. Lai arī ir pagājuši 15 gadi un turpinājušās sarunas, panākumi joprojām ir niecīgi.

| 3.7 | Pēc sešu valstu 1998. gadā aizsāktas iniciatīvas 2000. gadā šīs sešas lielākās ražotājvalstis — Francija, Vācija, Apvienotā Karaliste, Itālija, Spānija un Zviedrija (tā dēvētās “Lol” valstis) — vienojās par nodomu vēstuli, pēc kuras tika noslēgts līgums par aizsardzības nozares pārstrukturēšanu un darbību. Ar šo līgumu par plānošanu un sadarbību ar ražotājiem, kā arī par spējām un pētniecību ilgu laiku nav izdevies panākt konkrētus rezultātus. |
| --- | --- |

3.7

Pēc sešu valstu 1998. gadā aizsāktas iniciatīvas 2000. gadā šīs sešas lielākās ražotājvalstis — Francija, Vācija, Apvienotā Karaliste, Itālija, Spānija un Zviedrija (tā dēvētās “Lol” valstis) — vienojās par nodomu vēstuli, pēc kuras tika noslēgts līgums par aizsardzības nozares pārstrukturēšanu un darbību. Ar šo līgumu par plānošanu un sadarbību ar ražotājiem, kā arī par spējām un pētniecību ilgu laiku nav izdevies panākt konkrētus rezultātus.

| 3.8 | Pastāv arī citas dalībvalstu sadarbības formas, piemēram, Nīderlandes un Beļģijas jūras spēku sadarbība, Ziemeļvalstu (Dānija, Somija, Islande, Norvēģija un Zviedrija) sadarbība aizsardzības jomā, kā arī Vācijas un Nīderlandes sauszemes spēku sadarbība. Tomēr minētās sadarbības piemērus nevajadzētu jaukt ar rūpniecisko sadarbību, kura joprojām lielākoties ir nepietiekama. |
| --- | --- |

3.8

Pastāv arī citas dalībvalstu sadarbības formas, piemēram, Nīderlandes un Beļģijas jūras spēku sadarbība, Ziemeļvalstu (Dānija, Somija, Islande, Norvēģija un Zviedrija) sadarbība aizsardzības jomā, kā arī Vācijas un Nīderlandes sauszemes spēku sadarbība. Tomēr minētās sadarbības piemērus nevajadzētu jaukt ar rūpniecisko sadarbību, kura joprojām lielākoties ir nepietiekama.

| 3.9 | Lai sāktu strukturālu sadarbību aizsardzības jomā, 2004. gadā izveidoja Eiropas Aizsardzības aģentūru, un šādu sadarbību paredzēts atbalstīt arī ar Komisijas iniciatīvām. Lai arī ir panākts zināms progress, strukturālu sadarbību līdz šim uzsākt nav izdevies, jo dalībvalstis tajā iesaistās pārlieku pasīvi. |
| --- | --- |

3.9

Lai sāktu strukturālu sadarbību aizsardzības jomā, 2004. gadā izveidoja Eiropas Aizsardzības aģentūru, un šādu sadarbību paredzēts atbalstīt arī ar Komisijas iniciatīvām. Lai arī ir panākts zināms progress, strukturālu sadarbību līdz šim uzsākt nav izdevies, jo dalībvalstis tajā iesaistās pārlieku pasīvi.

| 3.10 | EESK secina: lai arī pieaug izpratne par ciešākas sadarbības nepieciešamību un Eiropas redzējumu par aizsardzību, tomēr politiskās gribas trūkums, tradicionālie uzskati un atšķirīgās intereses ir kavējušas būtiskus panākumus. |
| --- | --- |

3.10

EESK secina: lai arī pieaug izpratne par ciešākas sadarbības nepieciešamību un Eiropas redzējumu par aizsardzību, tomēr politiskās gribas trūkums, tradicionālie uzskati un atšķirīgās intereses ir kavējušas būtiskus panākumus.

B.   Rūpniecība

| 3.11 | Eiropas aizsardzības rūpniecības reakcija uz starptautiskajām norisēm ir bijusi atšķirīga:






  — | tā strādā visā pasaulē. Rūpniecība ir nenovēršami saistīta ar valstu valdībām, taču ļoti aktīvi darbojas arī starptautiskajā tirgū, kas labu rezultātu sasniegšanai kļūst aizvien svarīgāks; |
| --- | --- | --- |

3.11

Eiropas aizsardzības rūpniecības reakcija uz starptautiskajām norisēm ir bijusi atšķirīga:

—

tā strādā visā pasaulē. Rūpniecība ir nenovēršami saistīta ar valstu valdībām, taču ļoti aktīvi darbojas arī starptautiskajā tirgū, kas labu rezultātu sasniegšanai kļūst aizvien svarīgāks;

| — | turklāt lielākā daļa ražotāju strādā kā militārajā, tā arī civilajā nozarē. Tā kā militāro preču tirdzniecības apjoms un līdz ar to peļņa, sevišķi Eiropā, samazinās, aizvien vairāk palielinās dinamiskākās civilās nozares īpatsvars. |
| --- | --- |

—

turklāt lielākā daļa ražotāju strādā kā militārajā, tā arī civilajā nozarē. Tā kā militāro preču tirdzniecības apjoms un līdz ar to peļņa, sevišķi Eiropā, samazinās, aizvien vairāk palielinās dinamiskākās civilās nozares īpatsvars.

| 3.12 | Aizsardzības nozare jau ilgu laiku pauž bažas par savu konkurētspēju. Uzņēmumu īpašnieku struktūra dažādās valstīs ir ļoti atšķirīga, ietverot gan pilnībā valstij piederošus uzņēmumus, gan privātus uzņēmumus, gan jauktas īpašumtiesību formas. Visās valstīs kopīgs ir tas, ka valdībām ir noteicošā loma. Lai arī ir īstenota [daļēja] privatizācija, saglabājas ļoti spēcīga nozares un valdību saikne, jo ražotāji ir atkarīgi no valdības [monopolistiska] pieprasījuma un regulējuma, kā arī no eksporta licencēm. |
| --- | --- |

3.12

Aizsardzības nozare jau ilgu laiku pauž bažas par savu konkurētspēju. Uzņēmumu īpašnieku struktūra dažādās valstīs ir ļoti atšķirīga, ietverot gan pilnībā valstij piederošus uzņēmumus, gan privātus uzņēmumus, gan jauktas īpašumtiesību formas. Visās valstīs kopīgs ir tas, ka valdībām ir noteicošā loma. Lai arī ir īstenota [daļēja] privatizācija, saglabājas ļoti spēcīga nozares un valdību saikne, jo ražotāji ir atkarīgi no valdības [monopolistiska] pieprasījuma un regulējuma, kā arī no eksporta licencēm.

| 3.13 | Ražotāji vislabprātāk izvēlētos Eiropas mēroga konsolidāciju, taču tirgus ir pārāk ierobežots. ASV ļoti aktīvi darbojas tādi uzņēmumi kā BAE-Systems, Finmeccanica un mazākā mērā arī Thales un EADS. Tomēr tie nevar brīvi strādāt Eiropā, jo, ņemot vērā īpašās attiecības, pēdējais vārds jebkādu stratēģisku lēmumu pieņemšanā nozarē vienmēr pieder valstu valdībām. |
| --- | --- |

3.13

Ražotāji vislabprātāk izvēlētos Eiropas mēroga konsolidāciju, taču tirgus ir pārāk ierobežots. ASV ļoti aktīvi darbojas tādi uzņēmumi kā BAE-Systems, Finmeccanica un mazākā mērā arī Thales un EADS. Tomēr tie nevar brīvi strādāt Eiropā, jo, ņemot vērā īpašās attiecības, pēdējais vārds jebkādu stratēģisku lēmumu pieņemšanā nozarē vienmēr pieder valstu valdībām.

| 3.14 | Tirgus dinamika palielina konkurenci visā pasaulē. ASV ražotāji cenšas palielināt eksporta apjomu, lai kompensētu samazinājumu atsevišķos iekšējos noieta tirgos. Jauni globālie spēki aizvien vairāk rūpēsies par savām interesēm. Tie arī pievērsīsies eksportam un līdz ar to konkurēs ar Eiropas ražotājiem trešo valstu tirgos. |
| --- | --- |

3.14

Tirgus dinamika palielina konkurenci visā pasaulē. ASV ražotāji cenšas palielināt eksporta apjomu, lai kompensētu samazinājumu atsevišķos iekšējos noieta tirgos. Jauni globālie spēki aizvien vairāk rūpēsies par savām interesēm. Tie arī pievērsīsies eksportam un līdz ar to konkurēs ar Eiropas ražotājiem trešo valstu tirgos.

| 3.15 | Visbeidzot, ražotāji uzskata (EESK to īpaši uzsvēra jau pagājušajā gadā), ka bez stabila iekšējā tirgus attīstīta aizsardzības nozare nekad nevarēs ieņemt stabilas pozīcijas starptautiskajā tirgū. Ņemot vērā, ka militārajā aprīkojumā izmanto augsto tehnoloģiju sastāvdaļas, nevienas atsevišķas valsts tirgus vai aizsardzības budžets vairs nav pietiekami apjomīgs. Šāda attīstības tendence vērojama jau divdesmit gadus, un tās izpausmes kļūst aizvien jūtamākas. |
| --- | --- |

3.15

Visbeidzot, ražotāji uzskata (EESK to īpaši uzsvēra jau pagājušajā gadā), ka bez stabila iekšējā tirgus attīstīta aizsardzības nozare nekad nevarēs ieņemt stabilas pozīcijas starptautiskajā tirgū. Ņemot vērā, ka militārajā aprīkojumā izmanto augsto tehnoloģiju sastāvdaļas, nevienas atsevišķas valsts tirgus vai aizsardzības budžets vairs nav pietiekami apjomīgs. Šāda attīstības tendence vērojama jau divdesmit gadus, un tās izpausmes kļūst aizvien jūtamākas.

| 3.16 | EESK uzsver: lai panāktu Eiropas aizsardzības nozares neatkarību, īpaši svarīgas ir valstu suverēnās spējas un ieguldījumi ar augstu pievienoto vērtību. Tie Eiropai katrā ziņā ir vajadzīgi, lai Eiropa iegūtu būtisku ietekmi visā pasaulē, un tie arī veicinās jaunu domāšanu Eiropā. |
| --- | --- |

3.16

EESK uzsver: lai panāktu Eiropas aizsardzības nozares neatkarību, īpaši svarīgas ir valstu suverēnās spējas un ieguldījumi ar augstu pievienoto vērtību. Tie Eiropai katrā ziņā ir vajadzīgi, lai Eiropa iegūtu būtisku ietekmi visā pasaulē, un tie arī veicinās jaunu domāšanu Eiropā.

| 3.17 | Ražotāji nesen vēlreiz atkārtoja visus zināmos argumentus, rosinot visās svarīgajās jomās īstenot Eiropas virzītas stabilas un paredzamas ilgtermiņa programmas, kas saistītas ar tehnoloģijām un ražošanu. |
| --- | --- |

3.17

Ražotāji nesen vēlreiz atkārtoja visus zināmos argumentus, rosinot visās svarīgajās jomās īstenot Eiropas virzītas stabilas un paredzamas ilgtermiņa programmas, kas saistītas ar tehnoloģijām un ražošanu.

| 3.18 | Ražotāji pauž lielu satraukumu. Lai varētu pastāvēt arī turpmāk un saglabāt darba vietas un spēju nopelnīt, alternatīva ir civilās ražošanas palielināšana. Tomēr tādā gadījumā Eiropas vietējā aizsardzības nozare kļūtu vēl vājāka, un tas ietekmētu arī ārpolitiku. |
| --- | --- |

3.18

Ražotāji pauž lielu satraukumu. Lai varētu pastāvēt arī turpmāk un saglabāt darba vietas un spēju nopelnīt, alternatīva ir civilās ražošanas palielināšana. Tomēr tādā gadījumā Eiropas vietējā aizsardzības nozare kļūtu vēl vājāka, un tas ietekmētu arī ārpolitiku.

| 3.19 | Līdzīga nedrošība pārņēmusi arī IndustriAll pārstāvētās arodbiedrības. 2011. gadā Eiropas aviācijas un aizsardzības nozarēs bija tieši nodarbināti 7330 00 kvalificētu darbinieku (12), un vēl divi miljoni cilvēku bija atkarīgi no šīm nozarēm. Pēdējā desmitgadē darbinieku skaits ir ievērojami samazināts, un darba vietas apdraud arī turpmāk sagaidāmie budžeta samazināšanas pasākumi. Jauniem cilvēkiem aizsardzības nozare nešķiet pietiekami pievilcīga, jo tās nākotne ir grūti paredzama. |
| --- | --- |

3.19

Līdzīga nedrošība pārņēmusi arī IndustriAll pārstāvētās arodbiedrības. 2011. gadā Eiropas aviācijas un aizsardzības nozarēs bija tieši nodarbināti 7330 00 kvalificētu darbinieku (12), un vēl divi miljoni cilvēku bija atkarīgi no šīm nozarēm. Pēdējā desmitgadē darbinieku skaits ir ievērojami samazināts, un darba vietas apdraud arī turpmāk sagaidāmie budžeta samazināšanas pasākumi. Jauniem cilvēkiem aizsardzības nozare nešķiet pietiekami pievilcīga, jo tās nākotne ir grūti paredzama.

| 3.20 | EESK norāda, ka darba ņēmēji lielākoties cieš no valstu valdību nespējas pārstrukturēt to aizsardzības organizācijas. Atliekot militārās bāzes racionalizāciju, valdības arī neizmanto iespēju ieguldīt spēju efektīvā atjaunošanā, kas savukārt nelabvēlīgi ietekmē darbaspēku. |
| --- | --- |

3.20

EESK norāda, ka darba ņēmēji lielākoties cieš no valstu valdību nespējas pārstrukturēt to aizsardzības organizācijas. Atliekot militārās bāzes racionalizāciju, valdības arī neizmanto iespēju ieguldīt spēju efektīvā atjaunošanā, kas savukārt nelabvēlīgi ietekmē darbaspēku.

| 3.21 | Pašreizējais stāvoklis, turpinoties neplānotai un nestrukturētai reorganizācijai, tikai veicinās vēl lielāku pretestību. Īstenojot izmaiņas ar proaktīvu politiku, būs jānodrošina darbinieku pārstāvju līdzdalība uzņēmuma un teritoriālā līmenī, lai nepieļautu pārāk straujas izmaiņas. |
| --- | --- |

3.21

Pašreizējais stāvoklis, turpinoties neplānotai un nestrukturētai reorganizācijai, tikai veicinās vēl lielāku pretestību. Īstenojot izmaiņas ar proaktīvu politiku, būs jānodrošina darbinieku pārstāvju līdzdalība uzņēmuma un teritoriālā līmenī, lai nepieļautu pārāk straujas izmaiņas.

| 3.22 | Lai saglabātu darba vietas, varbūt mazākā skaitā, būs vajadzīga plašāka Eiropas līmeņa saskaņošana tehnoloģiju un ražošanas jomā. Šajā procesā ar jaunu prasmju un iemaņu palīdzību nedrīkst pieļaut nestabilas nodarbinātības attiecības, lai nodrošinātu iespējami vairāk atbilstošu darba līgumu un labākas nākotnes izredzes. Dažādos līmeņos jānotiek efektīvam sociālajam dialogam. |
| --- | --- |

3.22

Lai saglabātu darba vietas, varbūt mazākā skaitā, būs vajadzīga plašāka Eiropas līmeņa saskaņošana tehnoloģiju un ražošanas jomā. Šajā procesā ar jaunu prasmju un iemaņu palīdzību nedrīkst pieļaut nestabilas nodarbinātības attiecības, lai nodrošinātu iespējami vairāk atbilstošu darba līgumu un labākas nākotnes izredzes. Dažādos līmeņos jānotiek efektīvam sociālajam dialogam.

| 3.23 | Taupības pasākumu izraisītā Eiropas rūpniecības apjoma samazināšanās jāvada strukturēti, īstenojot piemērotu sociālo dialogu, kura mērķis ir saglabāt darba vietas un palīdzēt pārgrupēt darbinieku pārpalikumu. Kā visai nozarei, tā arī darbiniekiem labāk klāsies paredzamā, tirgus virzītā un eiropeiskā vidē, nevis valstu īstenotu īstermiņa un slikti plānotu reorganizāciju apstākļos, kad nav izvirzīti precīzi mērķi (13). |
| --- | --- |

3.23

Taupības pasākumu izraisītā Eiropas rūpniecības apjoma samazināšanās jāvada strukturēti, īstenojot piemērotu sociālo dialogu, kura mērķis ir saglabāt darba vietas un palīdzēt pārgrupēt darbinieku pārpalikumu. Kā visai nozarei, tā arī darbiniekiem labāk klāsies paredzamā, tirgus virzītā un eiropeiskā vidē, nevis valstu īstenotu īstermiņa un slikti plānotu reorganizāciju apstākļos, kad nav izvirzīti precīzi mērķi (13).

4.   Politiskie apstākļi un iespējamās perspektīvas

| 4.1 | Eiropas aizsardzības nozares perspektīvas pakāpeniski kļūs tik neskaidras, ka būs vajadzīgas eiropiešu visaptverošas debates par turpmāko attīstību, kurās būtu iesaistīti ja ne visi eiropieši, tad vismaz tie, kuri to patiešām vēlas. |
| --- | --- |

4.1

Eiropas aizsardzības nozares perspektīvas pakāpeniski kļūs tik neskaidras, ka būs vajadzīgas eiropiešu visaptverošas debates par turpmāko attīstību, kurās būtu iesaistīti ja ne visi eiropieši, tad vismaz tie, kuri to patiešām vēlas.

| 4.2 | Vajadzīgs jauns domāšanas veids, un dalībvalstīm un ES jārod “kopīga valoda”, kuras pamatā jābūt trim pamata pieņēmumiem:






  — | integrētai Eiropas ekonomikai vajadzīga kopēja pieeja aizsardzības un drošības jautājumiem, lai nodrošinātu un pasargātu tās intereses, iedzīvotājus un paustu viedokli pasaulē; |
| --- | --- | --- |

4.2

Vajadzīgs jauns domāšanas veids, un dalībvalstīm un ES jārod “kopīga valoda”, kuras pamatā jābūt trim pamata pieņēmumiem:

—

integrētai Eiropas ekonomikai vajadzīga kopēja pieeja aizsardzības un drošības jautājumiem, lai nodrošinātu un pasargātu tās intereses, iedzīvotājus un paustu viedokli pasaulē;

| — | sākuma punktam jābūt gaidāmo pasaules [ilgtermiņa] norišu kopīgai analīzei, lai uz tās pamata varētu attīstīt ieceres un konkrētas pieejas ar mērķi stiprināt Eiropas vispārējās pozīcijas pasaulē; |
| --- | --- |

—

sākuma punktam jābūt gaidāmo pasaules [ilgtermiņa] norišu kopīgai analīzei, lai uz tās pamata varētu attīstīt ieceres un konkrētas pieejas ar mērķi stiprināt Eiropas vispārējās pozīcijas pasaulē;

| — | jāveido saikne starp ārpolitiku, apdraudējumu, aizsardzību un drošību, ilgtermiņa perspektīvām un ilgtspējīgu aizsardzības nozari, tostarp nodarbinātību. |
| --- | --- |

—

jāveido saikne starp ārpolitiku, apdraudējumu, aizsardzību un drošību, ilgtermiņa perspektīvām un ilgtspējīgu aizsardzības nozari, tostarp nodarbinātību.

| 4.3 | EESK pilnībā apzinās šādu savstarpēji saistītu un aizvien nepietiekami apspriestu pieņēmumu milzīgo ietekmi. Vairākas pēdējo piecpadsmit gadu laikā ar labiem nodomiem aizsāktas iniciatīvas traucējuši īstenot valstu suverenitātes apsvērumi, t. i., nekad nav apšaubīti valstu pieņēmumi par apdraudējumu un to ārpolitikas koncepcijās paustais viedoklis. Līdz ar to Eiropā šobrīd pastāv visdažādākie viedokļi, kuri zināmā mērā nav savstarpēji savienojami. EESK uzskata, ka vērā ņemami panākumi nav iedomājami bez kopējas suverenitātes atzīšanas Eiropas Savienībā.
  Lai aizsāktu jaunas, daudzsološākas norises, debatēs jāizmanto jauni pamatprincipi. |
| --- | --- |

4.3

EESK pilnībā apzinās šādu savstarpēji saistītu un aizvien nepietiekami apspriestu pieņēmumu milzīgo ietekmi. Vairākas pēdējo piecpadsmit gadu laikā ar labiem nodomiem aizsāktas iniciatīvas traucējuši īstenot valstu suverenitātes apsvērumi, t. i., nekad nav apšaubīti valstu pieņēmumi par apdraudējumu un to ārpolitikas koncepcijās paustais viedoklis. Līdz ar to Eiropā šobrīd pastāv visdažādākie viedokļi, kuri zināmā mērā nav savstarpēji savienojami. EESK uzskata, ka vērā ņemami panākumi nav iedomājami bez kopējas suverenitātes atzīšanas Eiropas Savienībā.

Lai aizsāktu jaunas, daudzsološākas norises, debatēs jāizmanto jauni pamatprincipi.

| 4.4 | Tā kā šis jautājums skar daudzas politikas jomas, EESK ļoti atzinīgi vērtē decembrī gaidāmo Eiropadomes sanāksmi, kurā izskatīs aizsardzības jautājumus. Līdz šim atbildība par aizsardzību un drošību gūlās galvenokārt uz aizsardzības ministru pleciem, kuri rīkojās saskaņā ar ārlietu ministru vispārīgām nostādnēm un kuru darbību stingri uzraudzīja finanšu ministri. |
| --- | --- |

4.4

Tā kā šis jautājums skar daudzas politikas jomas, EESK ļoti atzinīgi vērtē decembrī gaidāmo Eiropadomes sanāksmi, kurā izskatīs aizsardzības jautājumus. Līdz šim atbildība par aizsardzību un drošību gūlās galvenokārt uz aizsardzības ministru pleciem, kuri rīkojās saskaņā ar ārlietu ministru vispārīgām nostādnēm un kuru darbību stingri uzraudzīja finanšu ministri.

| 4.5 | Patlaban apstākļi pilnībā mainās, ņemot vērā būtiskos budžeta izdevumu ierobežojumus un racionalizācijas nepieciešamību, kā arī jaunas paradigmas un līdz ar to arī jaunus draudus. Tā kā, cita starpā, civilās un militārās tehnoloģijas un inovācija ir cieši saistītas un pastāv saikne starp aizsardzību un sabiedrības drošību, ne mazāk svarīgi ir arī citi valdību politikas virzieni. Visi šie aspekti liecina, ka ir vajadzīga visaptveroša un globāla pieeja. |
| --- | --- |

4.5

Patlaban apstākļi pilnībā mainās, ņemot vērā būtiskos budžeta izdevumu ierobežojumus un racionalizācijas nepieciešamību, kā arī jaunas paradigmas un līdz ar to arī jaunus draudus. Tā kā, cita starpā, civilās un militārās tehnoloģijas un inovācija ir cieši saistītas un pastāv saikne starp aizsardzību un sabiedrības drošību, ne mazāk svarīgi ir arī citi valdību politikas virzieni. Visi šie aspekti liecina, ka ir vajadzīga visaptveroša un globāla pieeja.

| 4.6 | Daudz cilvēku, proti, uzņēmēji un darba ņēmēji, cer uz strukturētu domāšanu un rīcību, sākot no decembra. Ja ES neizmantos šo izdevību, var paiet gadi, līdz atkal izdosies panākt labvēlīgu virzību. |
| --- | --- |

4.6

Daudz cilvēku, proti, uzņēmēji un darba ņēmēji, cer uz strukturētu domāšanu un rīcību, sākot no decembra. Ja ES neizmantos šo izdevību, var paiet gadi, līdz atkal izdosies panākt labvēlīgu virzību.

| 4.7 | Eiropadomes decembra sanāksme būs pirmā reize, kad ES Padome pievērsīsies vispārīgiem aizsardzības jautājumiem. Ņemot vērā būtiskos sarežģījumus, kas saistīti ar jaunas virzības iedibināšanu, EESK uzskata, ka noteikti arī turpmāk būs jārīko Eiropadomes sanāksmes, lai nodrošinātu procesa pārskatāmību, ticamību un paredzamību. |
| --- | --- |

4.7

Eiropadomes decembra sanāksme būs pirmā reize, kad ES Padome pievērsīsies vispārīgiem aizsardzības jautājumiem. Ņemot vērā būtiskos sarežģījumus, kas saistīti ar jaunas virzības iedibināšanu, EESK uzskata, ka noteikti arī turpmāk būs jārīko Eiropadomes sanāksmes, lai nodrošinātu procesa pārskatāmību, ticamību un paredzamību.

5.   Rūpniecības politika

| 5.1 | EESK ļoti atzinīgi novērtēja Eiropas Komisijas paziņojumu (14) par rūpniecības politiku, ar kuru bija iecerēts veicināt labvēlīgu apstākļu radīšanu, kā arī pasākumu un programmu īstenošanu, lai Eiropā uzsāktu, izvērstu un paplašinātu rūpniecisko darbību. Eiropas rūpniecības nākotne jānodrošina atvērtā vidē. |
| --- | --- |

5.1

EESK ļoti atzinīgi novērtēja Eiropas Komisijas paziņojumu (14) par rūpniecības politiku, ar kuru bija iecerēts veicināt labvēlīgu apstākļu radīšanu, kā arī pasākumu un programmu īstenošanu, lai Eiropā uzsāktu, izvērstu un paplašinātu rūpniecisko darbību. Eiropas rūpniecības nākotne jānodrošina atvērtā vidē.

| 5.2 | Aizsardzība ir īpaša nozare, kurai ir izņēmuma statuss. Pašsaprotams, ka aizsardzības nozares dalībnieki darbojas pilnībā institucionalizētos tirgos visā pasaulē. Pati nozare un pētniecības struktūras ir izveidotas un to darbība organizēta galvenokārt atbilstoši valstu principiem. Mazākās valstis, kurām nav pašām savu ražotņu, pērk jau gatavu produkciju, proti, būtībā aprobežojas ar aprīkojuma iegādi no ASV. |
| --- | --- |

5.2

Aizsardzība ir īpaša nozare, kurai ir izņēmuma statuss. Pašsaprotams, ka aizsardzības nozares dalībnieki darbojas pilnībā institucionalizētos tirgos visā pasaulē. Pati nozare un pētniecības struktūras ir izveidotas un to darbība organizēta galvenokārt atbilstoši valstu principiem. Mazākās valstis, kurām nav pašām savu ražotņu, pērk jau gatavu produkciju, proti, būtībā aprobežojas ar aprīkojuma iegādi no ASV.

| 5.3 | Ņemot vērā konsolidācijas procesus nozarē, proti, uzņēmumu pārrobežu apvienošanos un pārņemšanu, kā arī starptautiskas norises, uzņēmumiem iekļaujoties galvenokārt ASV rūpnieciskajās struktūrās, lieli uzņēmumi un MVU visā kontinentā ir savstarpēji saistīti. Eksporta attīstība joprojām ir labvēlīga. Lielākais šķērslis ir sarežģītās attiecības ar Eiropas valstu valdībām, un tas izskaidrojams ar kopēja redzējuma trūkumu. |
| --- | --- |

5.3

Ņemot vērā konsolidācijas procesus nozarē, proti, uzņēmumu pārrobežu apvienošanos un pārņemšanu, kā arī starptautiskas norises, uzņēmumiem iekļaujoties galvenokārt ASV rūpnieciskajās struktūrās, lieli uzņēmumi un MVU visā kontinentā ir savstarpēji saistīti. Eksporta attīstība joprojām ir labvēlīga. Lielākais šķērslis ir sarežģītās attiecības ar Eiropas valstu valdībām, un tas izskaidrojams ar kopēja redzējuma trūkumu.

| 5.4 | Līdzās EAA īstenotajiem pasākumiem ES pieņēma divas direktīvas, ar kurām bija iecerēts atvērt Eiropas iekšējo tirgu (15). Noteiktais transponēšanas termiņš bija 2011. gada vasara (16), taču faktiskā īstenošana norit lēni. |
| --- | --- |

5.4

Līdzās EAA īstenotajiem pasākumiem ES pieņēma divas direktīvas, ar kurām bija iecerēts atvērt Eiropas iekšējo tirgu (15). Noteiktais transponēšanas termiņš bija 2011. gada vasara (16), taču faktiskā īstenošana norit lēni.

| 5.5 | Eiropas Komisijas paziņojumu (17) EESK vērtē ļoti atzinīgi, jo tas liecina, ka veiktajā analīzē un paustajos priekšlikumos ir sasniegts ievērojams progress. Komisija pamatoti uzsver, ka aizsardzības nozarei paredzētās rūpniecības politikas kontekstā svarīgs ir aizsardzības ražojumu iekšējais tirgus, pētniecība un izstrāde, MVU loma, reģionālās politikas iespējamais devums un piemērotu prasmju pilnveidošana. |
| --- | --- |

5.5

Eiropas Komisijas paziņojumu (17) EESK vērtē ļoti atzinīgi, jo tas liecina, ka veiktajā analīzē un paustajos priekšlikumos ir sasniegts ievērojams progress. Komisija pamatoti uzsver, ka aizsardzības nozarei paredzētās rūpniecības politikas kontekstā svarīgs ir aizsardzības ražojumu iekšējais tirgus, pētniecība un izstrāde, MVU loma, reģionālās politikas iespējamais devums un piemērotu prasmju pilnveidošana.

| 5.6 | Savukārt kritiski EESK vērtē to, ka Komisija nepietiekami uzsver aizsardzības nozares īpašo nozīmi un vajadzību īstenot proaktīvu rūpniecības politiku. Svarīga ir ne tikai tirgus atvēršana, jo šāda politika ir atbilstoši jāformulē, ņemot vērā aizsardzības nozares īpašās iezīmes, tostarp LESD 346. pantu. |
| --- | --- |

5.6

Savukārt kritiski EESK vērtē to, ka Komisija nepietiekami uzsver aizsardzības nozares īpašo nozīmi un vajadzību īstenot proaktīvu rūpniecības politiku. Svarīga ir ne tikai tirgus atvēršana, jo šāda politika ir atbilstoši jāformulē, ņemot vērā aizsardzības nozares īpašās iezīmes, tostarp LESD 346. pantu.

| 5.7 | Jārada arī politiski priekšnoteikumi Eiropas valstu valdībām, lai tās varētu ilgtermiņā kopīgi veidot savu likteni. Tikai tad būs nodrošināti visi apstākļi svarīgu kopīgu programmu uzsākšanai, sākot jau ar koncepciju izstrādi, lai Eiropas iekšējā tirgū nodrošinātu ilgtermiņa mērķtiecīgu izpēti, inovāciju un ražošanu. |
| --- | --- |

5.7

Jārada arī politiski priekšnoteikumi Eiropas valstu valdībām, lai tās varētu ilgtermiņā kopīgi veidot savu likteni. Tikai tad būs nodrošināti visi apstākļi svarīgu kopīgu programmu uzsākšanai, sākot jau ar koncepciju izstrādi, lai Eiropas iekšējā tirgū nodrošinātu ilgtermiņa mērķtiecīgu izpēti, inovāciju un ražošanu.

| 5.8 | Pētniecība un izstrāde ir svarīgs vērtību ķēdes sākumposms, kas būtu jānodod ES kompetencē (18). Tieši tāpēc EAA, tās priekšteču (WEAG un IEPG) un NATO izveides procesā īpaša uzmanība bija pievērsta sadarbībai gan pētniecības un tehnoloģiju jomā, gan pētniecības un izstrādes jomā. Tomēr arī šajā gadījumā īstenošana ir nepilnīga. |
| --- | --- |

5.8

Pētniecība un izstrāde ir svarīgs vērtību ķēdes sākumposms, kas būtu jānodod ES kompetencē (18). Tieši tāpēc EAA, tās priekšteču (WEAG un IEPG) un NATO izveides procesā īpaša uzmanība bija pievērsta sadarbībai gan pētniecības un tehnoloģiju jomā, gan pētniecības un izstrādes jomā. Tomēr arī šajā gadījumā īstenošana ir nepilnīga.

| 5.9 | Trīsdesmit gadu laikā sadarbības trūkums ir bijusi drīzāk ikdienišķa parādība un nevis izņēmums. Uzsākti daži projekti, piemēram, NH-90 un A400M, taču pieredze liecina, ka sistēmām izvirzītās prasības pārāk bieži izrādījušās valstu prasību vienkārša sasummēšana, izstrādes posms bijis pārlieku garš un galaprodukti — pārāk dārgi. |
| --- | --- |

5.9

Trīsdesmit gadu laikā sadarbības trūkums ir bijusi drīzāk ikdienišķa parādība un nevis izņēmums. Uzsākti daži projekti, piemēram, NH-90 un A400M, taču pieredze liecina, ka sistēmām izvirzītās prasības pārāk bieži izrādījušās valstu prasību vienkārša sasummēšana, izstrādes posms bijis pārlieku garš un galaprodukti — pārāk dārgi.

| 5.10 | Lai arī ir gūti zināmi panākumi, citas sadarbības iniciatīvas, piemēram, NF-90 īstenot nav izdevies, un līdztekus tām ir īstenotas vairākas konkurējošas lidaparātu-iznīcinātāju programmas (Typhoon, Rafale, Grippen), savukārt daudzas valstis ir pievienojušās ASV programmai F-35 un dažādām raķešu programmām. |
| --- | --- |

5.10

Lai arī ir gūti zināmi panākumi, citas sadarbības iniciatīvas, piemēram, NF-90 īstenot nav izdevies, un līdztekus tām ir īstenotas vairākas konkurējošas lidaparātu-iznīcinātāju programmas (Typhoon, Rafale, Grippen), savukārt daudzas valstis ir pievienojušās ASV programmai F-35 un dažādām raķešu programmām.

| 5.11 | Patlaban neīsteno īpaši svarīgas lielapjoma programmas, un pašreizējās sistēmas noveco un zaudē aktualitāti. Šajā sakarā EESK norāda uz bruņu transportlīdzekļiem, transporta helikopteriem un pārvietojamām gaisa aizsardzības sistēmām. Kopīgu iniciatīvu īstenošanai ļoti piemērotas varētu šķist jaunās bezapkalpes sistēmas, taču līdz šim šādi reāli mērķi nav izvirzīti. Vēl viena iespēja varētu būt mazāk tālejoša sadarbība, piemēram, vienotu standartu noteikšana degvielas uzpildei lidojumā paredzētām sistēmām. |
| --- | --- |

5.11

Patlaban neīsteno īpaši svarīgas lielapjoma programmas, un pašreizējās sistēmas noveco un zaudē aktualitāti. Šajā sakarā EESK norāda uz bruņu transportlīdzekļiem, transporta helikopteriem un pārvietojamām gaisa aizsardzības sistēmām. Kopīgu iniciatīvu īstenošanai ļoti piemērotas varētu šķist jaunās bezapkalpes sistēmas, taču līdz šim šādi reāli mērķi nav izvirzīti. Vēl viena iespēja varētu būt mazāk tālejoša sadarbība, piemēram, vienotu standartu noteikšana degvielas uzpildei lidojumā paredzētām sistēmām.

| 5.12 | EESK aicina uzsākt Eiropas programmas, īpaši nākamās paaudzes attālināti pilotējamu aviācijas sistēmu jomā, šim mērķim izmantojot sinerģiju ar Komisiju un drošus satelītsakarus. Var pievērsties arī tādām novārtā atstātām sadarbības (ar ASV) jomām kā degvielas uzpildei lidojumā paredzētām sistēmām, kurās EAA cenšas rast Eiropas mēroga risinājumus. |
| --- | --- |

5.12

EESK aicina uzsākt Eiropas programmas, īpaši nākamās paaudzes attālināti pilotējamu aviācijas sistēmu jomā, šim mērķim izmantojot sinerģiju ar Komisiju un drošus satelītsakarus. Var pievērsties arī tādām novārtā atstātām sadarbības (ar ASV) jomām kā degvielas uzpildei lidojumā paredzētām sistēmām, kurās EAA cenšas rast Eiropas mēroga risinājumus.

| 5.13 | Eiropas Komisijas paziņojumā minētas iespējas, kuru izmantošanai vajadzīgs neierobežots politiskais atbalsts. Īpaši svarīga iniciatīva šajā ziņā varētu būt Eiropas augstas izšķirtspējas satelītnovērošanas sistēma, kas aizvietotu tādas sistēmas kā Helios, RadarSat u. c., izveides uzsākšana. Lai to īstenotu, sevišķi svarīgi apvienot dalībvalstu, EKA un kopīgo pētniecības centru speciālās zināšanas, kā arī finanšu resursus. Neviena Eiropas valsts to nevar paveikt tikai saviem spēkiem. |
| --- | --- |

5.13

Eiropas Komisijas paziņojumā minētas iespējas, kuru izmantošanai vajadzīgs neierobežots politiskais atbalsts. Īpaši svarīga iniciatīva šajā ziņā varētu būt Eiropas augstas izšķirtspējas satelītnovērošanas sistēma, kas aizvietotu tādas sistēmas kā Helios, RadarSat u. c., izveides uzsākšana. Lai to īstenotu, sevišķi svarīgi apvienot dalībvalstu, EKA un kopīgo pētniecības centru speciālās zināšanas, kā arī finanšu resursus. Neviena Eiropas valsts to nevar paveikt tikai saviem spēkiem.

| 5.14 | Aizsardzības projektiem vajadzības gadījumā jābūt saistītiem ar ES pētniecības un izstrādes programmām. 7. PP jau atbalsta projektus, kam ir divējādi (proti, militāri un civili) mērķi. Pievienotā vērtība izpaužas apstāklī, ka pamatprogramma galvenokārt atbalsta pārrobežu projektus. EESK rosina programmā “Apvārsnis 2020” izvēlēties sistemātiskāku pieeju divējāda lietojuma tehnoloģijām. |
| --- | --- |

5.14

Aizsardzības projektiem vajadzības gadījumā jābūt saistītiem ar ES pētniecības un izstrādes programmām. 7. PP jau atbalsta projektus, kam ir divējādi (proti, militāri un civili) mērķi. Pievienotā vērtība izpaužas apstāklī, ka pamatprogramma galvenokārt atbalsta pārrobežu projektus. EESK rosina programmā “Apvārsnis 2020” izvēlēties sistemātiskāku pieeju divējāda lietojuma tehnoloģijām.

| 5.15 | Aizsardzības rūpniecības politikā arī ļoti svarīgi ņemt vērā lielāko ražotājvalstu un pārējo valstu atšķirīgo stāvokli. Aktīvi jāveicina visu valstu ražotāju līdzdalība, lai panāktu iespējami vairāku valstu politisko ieinteresētību un iesaistīšanos ekonomikas norisēs. Šādi var pakāpeniski atrisināt kompensācijas līgumu jautājumu, kurš parasti izraisa plašās diskusijas un neapmierinātību. Šiem aspektiem jākļūst par Eiropas aizsardzības vispārējās stratēģijas neatņemamu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

5.15

Aizsardzības rūpniecības politikā arī ļoti svarīgi ņemt vērā lielāko ražotājvalstu un pārējo valstu atšķirīgo stāvokli. Aktīvi jāveicina visu valstu ražotāju līdzdalība, lai panāktu iespējami vairāku valstu politisko ieinteresētību un iesaistīšanos ekonomikas norisēs. Šādi var pakāpeniski atrisināt kompensācijas līgumu jautājumu, kurš parasti izraisa plašās diskusijas un neapmierinātību. Šiem aspektiem jākļūst par Eiropas aizsardzības vispārējās stratēģijas neatņemamu sastāvdaļu.

| 5.16. | EESK norāda uz delikātu jautājumu — jau gatava aprīkojuma iepirkšanu ārpus ES. Šāda politika ir jāpārskata Eiropas aizsardzības stratēģijas ietvaros. Šis svarīgais un ļoti sarežģītais jautājums jārisina visaugstākajā līmenī. |
| --- | --- |

5.16.

EESK norāda uz delikātu jautājumu — jau gatava aprīkojuma iepirkšanu ārpus ES. Šāda politika ir jāpārskata Eiropas aizsardzības stratēģijas ietvaros. Šis svarīgais un ļoti sarežģītais jautājums jārisina visaugstākajā līmenī.

| 5.17 | Labi organizēta Eiropas aizsardzības nozare paver daudz labākas iespējas līdzsvarotai starptautiskajai sadarbībai, sevišķi ar ASV. Ņemot vērā, ka ASV aizstāv savas stratēģiskās intereses, EESK rosina sarunās par gaidāmo brīvās tirdzniecības nolīgumu rūpīgi apsvērt jautājumus, kas saistīti ar aizsardzības nozari, kurai ir izņēmuma statuss abpus Atlantijas okeānam. |
| --- | --- |

5.17

Labi organizēta Eiropas aizsardzības nozare paver daudz labākas iespējas līdzsvarotai starptautiskajai sadarbībai, sevišķi ar ASV. Ņemot vērā, ka ASV aizstāv savas stratēģiskās intereses, EESK rosina sarunās par gaidāmo brīvās tirdzniecības nolīgumu rūpīgi apsvērt jautājumus, kas saistīti ar aizsardzības nozari, kurai ir izņēmuma statuss abpus Atlantijas okeānam.

| 5.18 | Šajā sakarā arī pilnībā jānodrošina ASV ražotu svarīgu un neaizvietojamu detaļu nepārtraukta piegāde Eiropas vērtību ķēdei. Vienota Eiropas nostāja arī atvieglos sarunas ar trešām valstīm par svarīgu izejvielu piegādi. |
| --- | --- |

5.18

Šajā sakarā arī pilnībā jānodrošina ASV ražotu svarīgu un neaizvietojamu detaļu nepārtraukta piegāde Eiropas vērtību ķēdei. Vienota Eiropas nostāja arī atvieglos sarunas ar trešām valstīm par svarīgu izejvielu piegādi.

| 5.19 | Eksportējot uz trešām valstīm, jānodrošina arī pilnīga Eiropas intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība. |
| --- | --- |

5.19

Eksportējot uz trešām valstīm, jānodrošina arī pilnīga Eiropas intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība.

| 5.20 | Dažādu valstu ražotāju veiksmīga sadarbība nebūtu jāapdraud ar dalībvalstu vienpusējiem lēmumiem par eksporta kontroli, jo šādas rīcības sekas būtu no Kopīgajā nostājā (19) iekļautajiem kritērijiem atšķirīgu eksporta kritēriju un dalībvalstu iekšējo kritēriju piemērošana. |
| --- | --- |

5.20

Dažādu valstu ražotāju veiksmīga sadarbība nebūtu jāapdraud ar dalībvalstu vienpusējiem lēmumiem par eksporta kontroli, jo šādas rīcības sekas būtu no Kopīgajā nostājā (19) iekļautajiem kritērijiem atšķirīgu eksporta kritēriju un dalībvalstu iekšējo kritēriju piemērošana.

6.   Komisijas rīcība

| 6.1 | EESK kopumā piekrīt Komisijas ierosinātajiem pasākumiem. Komiteja uzskata, ka tie liecina par būtisku progresu. Par dažiem jautājumiem tā vēlētos izteikt šādas piezīmes. |
| --- | --- |

6.1

EESK kopumā piekrīt Komisijas ierosinātajiem pasākumiem. Komiteja uzskata, ka tie liecina par būtisku progresu. Par dažiem jautājumiem tā vēlētos izteikt šādas piezīmes.

| 6.2 | Sadarbība ar EAA ir īpaši svarīga. EESK uzskata, ka Komisijas un EAA darbību koordinēšana un saskaņošana, kā tas ierosināts virknē paziņojumā iecerēto pasākumu, ir obligāts priekšnoteikums, lai gūtu panākumus. EESK arī norāda uz divējāda lietojuma spēju (piemēram, aviopārvadājumos) veicināšanu. |
| --- | --- |

6.2

Sadarbība ar EAA ir īpaši svarīga. EESK uzskata, ka Komisijas un EAA darbību koordinēšana un saskaņošana, kā tas ierosināts virknē paziņojumā iecerēto pasākumu, ir obligāts priekšnoteikums, lai gūtu panākumus. EESK arī norāda uz divējāda lietojuma spēju (piemēram, aviopārvadājumos) veicināšanu.

| 6.3 | EESK uzsver: lai pilnībā varētu izmantot EAA potenciālu, tai ir vajadzīga apjomīgāka finansiālā bāze un dalībvalstu pilnvērtīga iesaistīšanās. Eiropas Aizsardzības aģentūrai būtu jāpiešķir plašākas pilnvaras aizsardzības plānošanā, lai tā varētu atbalstīt dalībvalstis. |
| --- | --- |

6.3

EESK uzsver: lai pilnībā varētu izmantot EAA potenciālu, tai ir vajadzīga apjomīgāka finansiālā bāze un dalībvalstu pilnvērtīga iesaistīšanās. Eiropas Aizsardzības aģentūrai būtu jāpiešķir plašākas pilnvaras aizsardzības plānošanā, lai tā varētu atbalstīt dalībvalstis.

| 6.4 | EESK pauž stingru atbalstu Komisijas priekšlikumiem, kas attiecas uz standartu noteikšanu un sertifikāciju un veicinās ražotāju pārrobežu sadarbību, reģionu specializāciju un izcilības tīklu izveidi. Komiteja mudina izmantot EAA un EASA sinerģijas, sevišķi sertifikācijas jomā. |
| --- | --- |

6.4

EESK pauž stingru atbalstu Komisijas priekšlikumiem, kas attiecas uz standartu noteikšanu un sertifikāciju un veicinās ražotāju pārrobežu sadarbību, reģionu specializāciju un izcilības tīklu izveidi. Komiteja mudina izmantot EAA un EASA sinerģijas, sevišķi sertifikācijas jomā.

| 6.5 | MVU — saistīti arī ar lieliem uzņēmumiem — ir ļoti svarīgi ražošanai un inovācijai Eiropas aizsardzības nozarē. Atbalstot ierosinātos pasākumus, EESK uzsver, ka ir vajadzīgi atvērti tīkli. Mazāks skaits [Eiropas] projektu, ja vien tie ir mērķtiecīgāki, var pavērt jaunas iespējas. |
| --- | --- |

6.5

MVU — saistīti arī ar lieliem uzņēmumiem — ir ļoti svarīgi ražošanai un inovācijai Eiropas aizsardzības nozarē. Atbalstot ierosinātos pasākumus, EESK uzsver, ka ir vajadzīgi atvērti tīkli. Mazāks skaits [Eiropas] projektu, ja vien tie ir mērķtiecīgāki, var pavērt jaunas iespējas.

| 6.6 | Plaša visas Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu loka iesaistīšana arī veicinās iespējami vairāk valstu līdzdalību. To iesaistīšana arī var būt iespēja piedāvāt kompensāciju valstīm, kuras atsakās no jau gatava aprīkojuma iegādes un tā vietā pievēršas Eiropas ražotājiem. |
| --- | --- |

6.6

Plaša visas Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu loka iesaistīšana arī veicinās iespējami vairāk valstu līdzdalību. To iesaistīšana arī var būt iespēja piedāvāt kompensāciju valstīm, kuras atsakās no jau gatava aprīkojuma iegādes un tā vietā pievēršas Eiropas ražotājiem.

| 6.7 | EESK pauž stingru atbalstu Komisijas iecerētajiem un ļoti svarīgajiem pasākumiem prasmju jomā. Tā ļoti atzinīgi vērtē Eiropas Sociālā fonda un struktūrfondu vērtīgo devumu, kā arī EAA darbu, kas veikts, lai palielinātu dalībvalstu izpratni un tādā veidā palīdzētu izstrādāt konkrētus projektus minētajās jomās. |
| --- | --- |

6.7

EESK pauž stingru atbalstu Komisijas iecerētajiem un ļoti svarīgajiem pasākumiem prasmju jomā. Tā ļoti atzinīgi vērtē Eiropas Sociālā fonda un struktūrfondu vērtīgo devumu, kā arī EAA darbu, kas veikts, lai palielinātu dalībvalstu izpratni un tādā veidā palīdzētu izstrādāt konkrētus projektus minētajās jomās.

| 6.8 | EESK atkārtoti pauž stingru atbalstu Komisijas pasākumiem, kas vērsti uz divējāda lietojuma tehnoloģiju aktīvu izmantošanu. |
| --- | --- |

6.8

EESK atkārtoti pauž stingru atbalstu Komisijas pasākumiem, kas vērsti uz divējāda lietojuma tehnoloģiju aktīvu izmantošanu.

| 6.9 | EESK uzsver kosmosa politikas un aizsardzības iespējami lietderīgo saikni, kas var labvēlīgi ietekmēt jau pastāvošus un nesen izstrādātus projektus (20). |
| --- | --- |

6.9

EESK uzsver kosmosa politikas un aizsardzības iespējami lietderīgo saikni, kas var labvēlīgi ietekmēt jau pastāvošus un nesen izstrādātus projektus (20).

| 6.10 | EESK atzinīgi vērtē enerģētikas jomā ierosinātos pasākumus. Tie arī paredz iesaistīt vairāk MVU. |
| --- | --- |

6.10

EESK atzinīgi vērtē enerģētikas jomā ierosinātos pasākumus. Tie arī paredz iesaistīt vairāk MVU.

| 6.11 | Starptautiskā dimensija ir īpaši svarīga, un tāds būs arī iecerētais paziņojums par ilgtermiņa redzējumu ES eksporta stratēģiskās kontroles jomā. EESK norāda, ka ražotāju ārējās attiecības būs sekmīgas tikai tad, ja pastāvēs funkcionējošs iekšējais tirgus. |
| --- | --- |

6.11

Starptautiskā dimensija ir īpaši svarīga, un tāds būs arī iecerētais paziņojums par ilgtermiņa redzējumu ES eksporta stratēģiskās kontroles jomā. EESK norāda, ka ražotāju ārējās attiecības būs sekmīgas tikai tad, ja pastāvēs funkcionējošs iekšējais tirgus.

| 6.12 | Nobeigumā EESK atzīmē, ka pilnībā atbalsta paziņojuma 9.2. punktā paustos stratēģiskos apsvērumus. |
| --- | --- |

6.12

Nobeigumā EESK atzīmē, ka pilnībā atbalsta paziņojuma 9.2. punktā paustos stratēģiskos apsvērumus.

Briselē, 2013. gada 17. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  “Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari”, COM u.c.

1

(2)  Šie dokumenti vēl nav publicēti. Augstais pārstāvis paudis provizorisku viedokli.

2

(3)  OV C 299, 4.10.2012., 17. lpp.

3

(4)  OV C 299, 4.10.2012., 17. lpp.

4

(5)  Sk. LES 42. pantu.

5

(6)  To apstiprina ļoti spilgts piemērs civilajā ražošanā, proti, “Airbus” veiksmīgā un dinamiskā attīstība.

6

“Airbus”

(7)  Sk. EAA 2011. gada datus par aizsardzības nozari.

7

(8)  Avots: EAA, 2012. gada janvāris.

8

(9)  Strategic Defence and Security Review, Apvienotā Karaliste, 2010. gada oktobris. Livre Blanc sur la Défense et la sécurité nationale, Francija, 2013. gada maijs.

9

Strategic Defence and Security Review

Livre Blanc sur la Défense et la sécurité nationale

(10)  Ļoti atklātas un kodolīgas piezīmes par šāda līdzekļu samazinājuma ietekmi savā uzrunā šā gada 29. aprīlī Parīzes militārajā skolā (Ecole militaire) izteica Francijas ārlietu ministrs Jean-Yves Le Drian.

10

Ecole militaire

Jean-Yves Le Drian

(11)  Turpat, 1.2. punkts.

11

(12)  Aviācijas un aizsardzības asociācijas (ASD) ikgadējais ziņojums, 2012. gads.

12

ASD

(13)  Sk. arī “Twelve demands for a sustainable industrial policy”, IndustriAll Europe izpildkomiteja, 2013. gada 12.–13. jūnijs.

13

“Twelve demands for a sustainable industrial policy”

IndustriAll Europe

(14)  Eiropas Komisijas paziņojums par rūpniecības politiku (COM(2012) 582 final) un EESK atzinums par minēto paziņojumu.

14

(15)  Aizsardzības tiesību aktu kopums, 2007. gads.

15

(16)  Direktīva 2009/43/EK “Ar aizsardzību saistītu ražojumu sūtījumi” (OV L 146, 10.6.2009.) un Direktīva 2009/81/EK “Iepirkums drošības un aizsardzības jomā” (OV L 216, 20.8.2009.). Aizsardzības tiesību aktu kopumā arī bija iekļauts paziņojums “Stratēģija spēcīgākai un konkurētspējīgākai Eiropas aizsardzības nozarei”, COM(2007) 764, 5.12.2007.

16

(17)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

17

(18)  Atbilstoši daudziem dokumentiem. Sk. arī OV C 299, 4.10.2012., 17. lpp.

18

(19)  2008/944/KĀDP.

19

(20)  Sk. EESK atzinumu par kosmosa politiku, 2013. gada septembris.

20

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/132 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/132

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Energotehnoloģijas un energoinovācijas” ”

COM(2013) 253 final

2014/C 67/26

Ziņotājs:
  Gerd WOLF

Līdzziņotājs:
  Pierre-Jean COULON

Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2013. gada 2. maijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Energotehnoloģijas un energoinovācijas””

COM(2013) 253 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 30. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar 117 balsīm par, 1 balsi pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Kopsavilkums

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta Komisijas paredzētos pasākumus. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta Komisijas paredzētos pasākumus.

| 1.2 | EESK atkārtoti apstiprina savu apņemšanos atbalstīt Eiropas Enerģētikas kopienu un Eiropas dialogu enerģētikas jautājumos. |
| --- | --- |

1.2

EESK atkārtoti apstiprina savu apņemšanos atbalstīt Eiropas Enerģētikas kopienu un Eiropas dialogu enerģētikas jautājumos.

| 1.3 | Komiteja atbalsta mērķi panākt, lai enerģētikas politikas jomas dalībnieki piemērotu kopēju, saskaņotu, vienotu un uz sadarbības principu balstītu pieeju. |
| --- | --- |

1.3

Komiteja atbalsta mērķi panākt, lai enerģētikas politikas jomas dalībnieki piemērotu kopēju, saskaņotu, vienotu un uz sadarbības principu balstītu pieeju.

| 1.4 | EESK iesaka pasākumu īstenošanā noteikti izvairīties no birokrātiska neelastīguma, nevēlēšanās uzņemties risku un konkurences izkropļojumiem, proti, no jebkādiem šķēršļiem inovācijai. Jāatbalsta jaunu ideju un konceptu sekmētāji. |
| --- | --- |

1.4

EESK iesaka pasākumu īstenošanā noteikti izvairīties no birokrātiska neelastīguma, nevēlēšanās uzņemties risku un konkurences izkropļojumiem, proti, no jebkādiem šķēršļiem inovācijai. Jāatbalsta jaunu ideju un konceptu sekmētāji.

| 1.5 | Svarīgākais uzdevums ir energotehnoloģiju un energoinovāciju tehniskā un zinātniskā attīstīšana. Tas īpaši attiecas uz ES energotehnoloģiju stratēģiskā (SET) plāna turpināšanu un tālāku attīstīšanu finansēšanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

1.5

Svarīgākais uzdevums ir energotehnoloģiju un energoinovāciju tehniskā un zinātniskā attīstīšana. Tas īpaši attiecas uz ES energotehnoloģiju stratēģiskā (SET) plāna turpināšanu un tālāku attīstīšanu finansēšanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam.

| 1.6 | Izmantojot piemērotus instrumentus, jānodrošina pārdomāts līdzsvars starp projektu plānotu attīstīšanu, no vienas puses, un atvērtību daudzveidīgām jaunām pieejām un to konkurenci, no otras puses. |
| --- | --- |

1.6

Izmantojot piemērotus instrumentus, jānodrošina pārdomāts līdzsvars starp projektu plānotu attīstīšanu, no vienas puses, un atvērtību daudzveidīgām jaunām pieejām un to konkurenci, no otras puses.

| 1.7 | Tikai pieredze ar daudzveidīgām iespējām un konceptiem un to mijiedarbība ar tikpat plašu energoavotu struktūru nodrošinās priekšā stāvošā uzdevuma sekmīgu izpildi ilgtermiņā. |
| --- | --- |

1.7

Tikai pieredze ar daudzveidīgām iespējām un konceptiem un to mijiedarbība ar tikpat plašu energoavotu struktūru nodrošinās priekšā stāvošā uzdevuma sekmīgu izpildi ilgtermiņā.

| 1.8 | Tā kā sagaidāms, ka programmai “Apvārsnis 2020” netiks piešķirti pietiekami līdzekļi nedz no Komisijas, nedz no dalībvalstu pētniecībai un izstrādei paredzētajiem budžetiem, ir vēl jo svarīgāk izmantot ES struktūrfondus, Eiropas Investīciju fondu, kā arī ieņēmumus no ES emisiju tirdzniecības sistēmas, bet īpaši arī novirzīt brīvās ekonomikas ieguldījumu potenciālu šā ļoti vērienīgā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

1.8

Tā kā sagaidāms, ka programmai “Apvārsnis 2020” netiks piešķirti pietiekami līdzekļi nedz no Komisijas, nedz no dalībvalstu pētniecībai un izstrādei paredzētajiem budžetiem, ir vēl jo svarīgāk izmantot ES struktūrfondus, Eiropas Investīciju fondu, kā arī ieņēmumus no ES emisiju tirdzniecības sistēmas, bet īpaši arī novirzīt brīvās ekonomikas ieguldījumu potenciālu šā ļoti vērienīgā mērķa sasniegšanai.

| 1.9 | Publiskie pētniecībai un izstrādei paredzētie līdzekļi jāiegulda tur, kur tie nepieciešami pētniecības mērķu sasniegšanai, un ja no rūpniecības nozares šādus ieguldījumus nevar prasīt (sk. 3.20. punktu). |
| --- | --- |

1.9

Publiskie pētniecībai un izstrādei paredzētie līdzekļi jāiegulda tur, kur tie nepieciešami pētniecības mērķu sasniegšanai, un ja no rūpniecības nozares šādus ieguldījumus nevar prasīt (sk. 3.20. punktu).

2.   Komisijas paziņojuma kopsavilkums

| 2.1 | Ņemot vērā mērķus, kas sasniedzami līdz 2020. gadam un pēc tam, Komisija kā savas enerģētikas politikas sastāvdaļu izklāsta stratēģiju, ar kuras palīdzību attīstīt jaunas tehnoloģijas un inovācijas. |
| --- | --- |

2.1

Ņemot vērā mērķus, kas sasniedzami līdz 2020. gadam un pēc tam, Komisija kā savas enerģētikas politikas sastāvdaļu izklāsta stratēģiju, ar kuras palīdzību attīstīt jaunas tehnoloģijas un inovācijas.

| 2.2 | Tāpēc Komisija paredzējusi:






  — | SET plāna ietvaros līdz 2013. gada beigām izstrādāt intergētu ceļvedi; |
| --- | --- | --- |

2.2

Tāpēc Komisija paredzējusi:

—

SET plāna ietvaros līdz 2013. gada beigām izstrādāt intergētu ceļvedi;

| — | kopā ar dalībvalstīm izstrādāt rīcības plānu ieguldījumiem; |
| --- | --- |

—

kopā ar dalībvalstīm izstrādāt rīcības plānu ieguldījumiem;

| — | kopā ar dalībvalstīm pilnveidot ziņošanas sistēmu; |
| --- | --- |

—

kopā ar dalībvalstīm pilnveidot ziņošanas sistēmu;

| — | aicināt Eiropas tehnoloģiju platformas pielāgot to pilnvaras, struktūru un dalībnieku sastāvu integrētajam ceļvedim; |
| --- | --- |

—

aicināt Eiropas tehnoloģiju platformas pielāgot to pilnvaras, struktūru un dalībnieku sastāvu integrētajam ceļvedim;

| — | SET plāna vadības grupas pārraudzībā izveidot koordinācijas struktūru. |
| --- | --- |

—

SET plāna vadības grupas pārraudzībā izveidot koordinācijas struktūru.

| 2.3 | Šajā sakarā Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi:






  — | atkārtoti apstiprināt atbalstu SET plānam; |
| --- | --- | --- |

2.3

Šajā sakarā Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi:

—

atkārtoti apstiprināt atbalstu SET plānam;

| — | atbalstīt ierosinātos galvenos principus un attīstību; |
| --- | --- |

—

atbalstīt ierosinātos galvenos principus un attīstību;

| — | atbalstīt ES, valstu, reģionālo un privātā sektora resursu atbilstošu izmantošanu. |
| --- | --- |

—

atbalstīt ES, valstu, reģionālo un privātā sektora resursu atbilstošu izmantošanu.

| 2.4 | Šajā sakarā Komisija aicina dalībvalstis un reģionus:






  — | ciešāk koordinēt enerģētikas jomā īstenotās pētniecības un inovācijas programmas, tam izmantojot ES struktūrfondu, Investīciju fonda un ES emisiju tirdzniecības sistēmas izsolēs gūtos ienākumus, un valstu un reģionālās programmas pastiprināti koordinēt Eiropas Enerģētikas pētniecības alianses ietvaros; |
| --- | --- | --- |

2.4

Šajā sakarā Komisija aicina dalībvalstis un reģionus:

—

ciešāk koordinēt enerģētikas jomā īstenotās pētniecības un inovācijas programmas, tam izmantojot ES struktūrfondu, Investīciju fonda un ES emisiju tirdzniecības sistēmas izsolēs gūtos ienākumus, un valstu un reģionālās programmas pastiprināti koordinēt Eiropas Enerģētikas pētniecības alianses ietvaros;

| — | pastiprināti sadarboties, īstenojot kopīgus pasākumus un klasteru projektus; |
| --- | --- |

—

pastiprināti sadarboties, īstenojot kopīgus pasākumus un klasteru projektus;

| — | atbalstīt ilgtspējīgu energotehnoloģiju ātrāku ieviešanu tirgū. |
| --- | --- |

—

atbalstīt ilgtspējīgu energotehnoloģiju ātrāku ieviešanu tirgū.

3.   Vispārīgi Komitejas apsvērumi

| 3.1 | Komiteja daudzos atzinumos ir norādījusi uz ļoti vērienīgo uzdevumu, proti, apstākļos, kad pasaulē pieaug pieprasījums pēc enerģijas, stāvoklis resursu pieejamības ziņā ir kritisks un pastāv klimata problēmas, Eiropā nodrošināt ilgtspējīgu, drošu, klimatam nekaitīgu un ekonomiski izdevīgu enerģijas apgādi. |
| --- | --- |

3.1

Komiteja daudzos atzinumos ir norādījusi uz ļoti vērienīgo uzdevumu, proti, apstākļos, kad pasaulē pieaug pieprasījums pēc enerģijas, stāvoklis resursu pieejamības ziņā ir kritisks un pastāv klimata problēmas, Eiropā nodrošināt ilgtspējīgu, drošu, klimatam nekaitīgu un ekonomiski izdevīgu enerģijas apgādi.

| 3.2 | Komiteja uzskata, ka izskatāmais paziņojumos ir vēl viens svarīgs solis ilgajā ceļā, lai tuvotos šim mērķim. Tāpēc tā īpaši atbalsta Komisijas paredzētos pasākumus. |
| --- | --- |

3.2

Komiteja uzskata, ka izskatāmais paziņojumos ir vēl viens svarīgs solis ilgajā ceļā, lai tuvotos šim mērķim. Tāpēc tā īpaši atbalsta Komisijas paredzētos pasākumus.

| 3.3 | Tikai izmantojot kopēju, saskaņotu, uz sadarbības principu balstītu pieeju, ko piemēro visi dalībnieki, īpaši






  — | Eiropadome, |
| --- | --- | --- |

3.3

Tikai izmantojot kopēju, saskaņotu, uz sadarbības principu balstītu pieeju, ko piemēro visi dalībnieki, īpaši

—

Eiropadome,

| — | Eiropas Parlaments, |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlaments,

| — | Eiropas Komisija un tās dažādo politikas jomu veidotāji, |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisija un tās dažādo politikas jomu veidotāji,

| — | dalībvalstis un to struktūras, |
| --- | --- |

—

dalībvalstis un to struktūras,

| — | reģionālās un vietējās pašvaldības, |
| --- | --- |

—

reģionālās un vietējās pašvaldības,

| — | nozare, tostarp MVU, |
| --- | --- |

—

nozare, tostarp MVU,

| — | pētniecības organizācijas un augstskolas, |
| --- | --- |

—

pētniecības organizācijas un augstskolas,

| — | politiskās partijas, pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, sociālie partneri un iedzīvotāji, |
| --- | --- |

—

politiskās partijas, pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, sociālie partneri un iedzīvotāji,

var panākt, ka šo mērķi vispār sasniedz un ar pieņemamām pūlēm.

| 3.4 | Komiteja uzskata, ka Komisijas paredzētie pasākumi ir orientēti šajā virzienā, un tāpēc tos pilnībā atbalsta. Vienlaikus Komiteja iesaka veikt pasākumus arī ārpus ES, vienmēr ievērojot arī starptautisko stāvokli un sadarbojoties ar valstīm to attiecīgo programmu īstenošanā. |
| --- | --- |

3.4

Komiteja uzskata, ka Komisijas paredzētie pasākumi ir orientēti šajā virzienā, un tāpēc tos pilnībā atbalsta. Vienlaikus Komiteja iesaka veikt pasākumus arī ārpus ES, vienmēr ievērojot arī starptautisko stāvokli un sadarbojoties ar valstīm to attiecīgo programmu īstenošanā.

| 3.5 | EESK atkārtoti apstiprina savu apņemšanos atbalstīt Eiropas Enerģētikas kopienu (1), kas ir nepieciešams priekšnoteikums minēto mērķu iespējami efektīvai sasniegšanai. Tāpat Komiteja atkārtoti apstiprina apņemšanos atbalstīt Eiropas dialogu enerģētikas jautājumos (2), lai vēlamās virzības noteikšanā un pasākumu īstenošanā iesaistītu iedzīvotājus kā dalībniekus un pilsoniskās sabiedrības sastāvdaļu. |
| --- | --- |

3.5

EESK atkārtoti apstiprina savu apņemšanos atbalstīt Eiropas Enerģētikas kopienu (1), kas ir nepieciešams priekšnoteikums minēto mērķu iespējami efektīvai sasniegšanai. Tāpat Komiteja atkārtoti apstiprina apņemšanos atbalstīt Eiropas dialogu enerģētikas jautājumos (2), lai vēlamās virzības noteikšanā un pasākumu īstenošanā iesaistītu iedzīvotājus kā dalībniekus un pilsoniskās sabiedrības sastāvdaļu.

| 3.6 | Lai to īstenotu, ir vajadzīga pēc iespējas labāka pārredzamība un informācija par stāvokli attiecīgo iespēju attīstībā, par to priekšrocībām, riskiem, izmaksām un ietekmi (3). |
| --- | --- |

3.6

Lai to īstenotu, ir vajadzīga pēc iespējas labāka pārredzamība un informācija par stāvokli attiecīgo iespēju attīstībā, par to priekšrocībām, riskiem, izmaksām un ietekmi (3).

| 3.7 | Lai arī Komisijas ierosinātie un Komitejas atbalstītie pasākumi un priekšnoteikumi ir ļoti nepieciešami, ar to īstenošanu var būt saistītas dažas problēmu vai konfliktu jomas, no kurām noteikti ir jāizvairās. |
| --- | --- |

3.7

Lai arī Komisijas ierosinātie un Komitejas atbalstītie pasākumi un priekšnoteikumi ir ļoti nepieciešami, ar to īstenošanu var būt saistītas dažas problēmu vai konfliktu jomas, no kurām noteikti ir jāizvairās.

| 3.8 | Tostarp tas attiecināms uz tendenci piemērot centralizētu, smagnēju un uz plānveida ekonomiku balstītu pieeju, kuras tipiskas iezīmes ir pārmērīgs regulējums un pārmērīgi administratīvie pasākumi. |
| --- | --- |

3.8

Tostarp tas attiecināms uz tendenci piemērot centralizētu, smagnēju un uz plānveida ekonomiku balstītu pieeju, kuras tipiskas iezīmes ir pārmērīgs regulējums un pārmērīgi administratīvie pasākumi.

| 3.9 | Brīdinot no administratīvās neelastības, neefektivitātes un pārmērības riska, Komiteja norāda arī uz atzinumu “Pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošana” (4). Komiteja atzinīgi vērtē uz vienkāršošanu orientētos Komisijas centienus un tādēļ iesaka steidzami šo pieeju piemērot arī šajā atzinumā izskatāmajā jautājumā. |
| --- | --- |

3.9

Brīdinot no administratīvās neelastības, neefektivitātes un pārmērības riska, Komiteja norāda arī uz atzinumu “Pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošana” (4). Komiteja atzinīgi vērtē uz vienkāršošanu orientētos Komisijas centienus un tādēļ iesaka steidzami šo pieeju piemērot arī šajā atzinumā izskatāmajā jautājumā.

| 3.10 | Tomēr var rasties vēl kāda nevēlama tendence, jo atbalstu sniedzošās un saņemošās struktūras un to dalībnieki parasti nelabprāt uzņemas risku. Tas var sekmēt jau zināmu tehnoloģiju plašāku atbalstīšanu salīdzinājumā ar citām tehnoloģijām. Šādas situācijas veidošanos veicina arī tas, ka lēmumu pieņemšanas struktūrās trūkst pieredzējušu un atzītu ekspertu attiecīgajās jomās. |
| --- | --- |

3.10

Tomēr var rasties vēl kāda nevēlama tendence, jo atbalstu sniedzošās un saņemošās struktūras un to dalībnieki parasti nelabprāt uzņemas risku. Tas var sekmēt jau zināmu tehnoloģiju plašāku atbalstīšanu salīdzinājumā ar citām tehnoloģijām. Šādas situācijas veidošanos veicina arī tas, ka lēmumu pieņemšanas struktūrās trūkst pieredzējušu un atzītu ekspertu attiecīgajās jomās.

| 3.11 | Tomēr a priori izplānota pieeja labākajā gadījumā ir piemērota tad, ja ir pietiekama zināšanu un tehniskā bāze, līdz ar to var skaidri noteikt tālākos pasākumus un tālākais ceļš ir pilnībā pārredzams tā, ka turpmākas izmaiņas vai inovācijas nav nepieciešamas, tās pat ir nevēlamas. |
| --- | --- |

3.11

Tomēr a priori izplānota pieeja labākajā gadījumā ir piemērota tad, ja ir pietiekama zināšanu un tehniskā bāze, līdz ar to var skaidri noteikt tālākos pasākumus un tālākais ceļš ir pilnībā pārredzams tā, ka turpmākas izmaiņas vai inovācijas nav nepieciešamas, tās pat ir nevēlamas.

| 3.12 | Taču saskaņā ar Komisijas pausto un Komitejas pilnībā atbalstīto viedokli energotehnoloģiju jomā šāda pieeja nav piemērota, jo: “mums ir vajadzīga efektīva un dinamiska tehnoloģiju un inovācijas stratēģija”. Ar šādu stratēģiju būtu jāatbalsta arī tādas tehnoloģijas, kurām ir augsta izstrādes riska pakāpe, ja vien to potenciāls ir daudzsološs. |
| --- | --- |

3.12

Taču saskaņā ar Komisijas pausto un Komitejas pilnībā atbalstīto viedokli energotehnoloģiju jomā šāda pieeja nav piemērota, jo: “mums ir vajadzīga efektīva un dinamiska tehnoloģiju un inovācijas stratēģija”. Ar šādu stratēģiju būtu jāatbalsta arī tādas tehnoloģijas, kurām ir augsta izstrādes riska pakāpe, ja vien to potenciāls ir daudzsološs.

| 3.13 | Tātad jācenšas 3.3. punktā minēto sadarbības pieeju un politiku efektīvi īstenot visā ES, lai atraisītu un apvienotu kopējos spēkus; vienlaikus jāveicina pieeju un sistēmu konceptu plaša daudzveidība, kā arī atvērtība jauniem inovatīviem konceptiem un reģionāliem projektiem, tātad jāstimulē ar “mēģinājumu un kļūdu” metodi un jāpieļauj un jāveicina konkurence. |
| --- | --- |

3.13

Tātad jācenšas 3.3. punktā minēto sadarbības pieeju un politiku efektīvi īstenot visā ES, lai atraisītu un apvienotu kopējos spēkus; vienlaikus jāveicina pieeju un sistēmu konceptu plaša daudzveidība, kā arī atvērtība jauniem inovatīviem konceptiem un reģionāliem projektiem, tātad jāstimulē ar “mēģinājumu un kļūdu” metodi un jāpieļauj un jāveicina konkurence.

| 3.14 | Tas ir jānodrošina papildus saskaņošanas un koordinēšanas pasākumiem. Izmantojot piemērotus instrumentus, turklāt jānodrošina pārdomāts līdzsvars starp projektu plānotu attīstīšanu un atvērtību daudzveidīgām jaunām pieejām. Komiteja tāpēc piekrīt Komisijai, ka jāizveido tam atbilstoši noteikumi, kas veicina elastīgumu, inovāciju, gatavību uzņemties risku un jaunas pētījumu jomas. Tam ir vajadzīgi specifiski instrumenti un pārvaldības struktūras. |
| --- | --- |

3.14

Tas ir jānodrošina papildus saskaņošanas un koordinēšanas pasākumiem. Izmantojot piemērotus instrumentus, turklāt jānodrošina pārdomāts līdzsvars starp projektu plānotu attīstīšanu un atvērtību daudzveidīgām jaunām pieejām. Komiteja tāpēc piekrīt Komisijai, ka jāizveido tam atbilstoši noteikumi, kas veicina elastīgumu, inovāciju, gatavību uzņemties risku un jaunas pētījumu jomas. Tam ir vajadzīgi specifiski instrumenti un pārvaldības struktūras.

| 3.15 | Tas īpaši attiecināms arī uz inovatīvu projektu sekmēšanu nozarē. Daudzi piemēri liecina, ka tieši ar īpaši nozīmīgām inovācijām nāk klajā nevis rūpniecības nozares, kas dominē tirgū, bet ārēji iniciatori, piemēram, MVU pārstāvji. Valsts inovāciju politika, kuras atbalsts būtu koncentrēts galvenokārt uz valstī vadošajiem dalībniekiem, radītu risku, ka tehniskie jauninājumi netiktu pareizi un pienācīgi augstu novērtēti. Taču lidmašīnu neizgudroja dzelzceļa vai kuģniecības nozare. Citi autori jau ir norādījuši: “Elektriskā gaisma neradās sveces pastāvīgas attīstīšanas rezultātā”. Tātad prioritāri jāatbalsta nevis “sveču nozare”, bet gan jācenšas saskatīt pilnībā jaunu ideju un konceptu virzītāji, kuriem arī jāsniedz īpašs atbalsts. |
| --- | --- |

3.15

Tas īpaši attiecināms arī uz inovatīvu projektu sekmēšanu nozarē. Daudzi piemēri liecina, ka tieši ar īpaši nozīmīgām inovācijām nāk klajā nevis rūpniecības nozares, kas dominē tirgū, bet ārēji iniciatori, piemēram, MVU pārstāvji. Valsts inovāciju politika, kuras atbalsts būtu koncentrēts galvenokārt uz valstī vadošajiem dalībniekiem, radītu risku, ka tehniskie jauninājumi netiktu pareizi un pienācīgi augstu novērtēti. Taču lidmašīnu neizgudroja dzelzceļa vai kuģniecības nozare. Citi autori jau ir norādījuši: “Elektriskā gaisma neradās sveces pastāvīgas attīstīšanas rezultātā”. Tātad prioritāri jāatbalsta nevis “sveču nozare”, bet gan jācenšas saskatīt pilnībā jaunu ideju un konceptu virzītāji, kuriem arī jāsniedz īpašs atbalsts.

| 3.16 | Komisijas priekšlikumos ir vēl viena iespējama konfliktu joma, proti, konflikts starp inovāciju un ieviešanu tirgū. Inovācija ir sekmīga tikai tad, ja tā nostabilizējas tirgū un pārvar sākotnējo, bieži vien sarežģīto tirgus apgūšanas posmu. Atbalsts ieviešanai tirgū (sk. arī 3.26. punktu) vai pat uzspiesti tarifi (piemēram, elektroenerģijas pievades likumi) šajā ziņā var būt ļoti efektīvi, taču var būt arī iemesls tirgus izkropļojumiem ilgtermiņā, kavējot labākus risinājumus. Tieši pieredze ar elektroenerģijas pievades noteikumiem liecina, cik gūti ir izlabot kādreiz pieļautās kļūdas. Tas kavē labākus risinājumu vai svarīgāku pasākumu īstenošanu. Minēto iemeslu dēļ atbalsts jaunu tehnoloģiju ieviešanai tirgū būtu pieļaujams tikai tik ilgi, kamēr šīs tehnoloģijas iekarojušas pienācīgu tirgus daļu. |
| --- | --- |

3.16

Komisijas priekšlikumos ir vēl viena iespējama konfliktu joma, proti, konflikts starp inovāciju un ieviešanu tirgū. Inovācija ir sekmīga tikai tad, ja tā nostabilizējas tirgū un pārvar sākotnējo, bieži vien sarežģīto tirgus apgūšanas posmu. Atbalsts ieviešanai tirgū (sk. arī 3.26. punktu) vai pat uzspiesti tarifi (piemēram, elektroenerģijas pievades likumi) šajā ziņā var būt ļoti efektīvi, taču var būt arī iemesls tirgus izkropļojumiem ilgtermiņā, kavējot labākus risinājumus. Tieši pieredze ar elektroenerģijas pievades noteikumiem liecina, cik gūti ir izlabot kādreiz pieļautās kļūdas. Tas kavē labākus risinājumu vai svarīgāku pasākumu īstenošanu. Minēto iemeslu dēļ atbalsts jaunu tehnoloģiju ieviešanai tirgū būtu pieļaujams tikai tik ilgi, kamēr šīs tehnoloģijas iekarojušas pienācīgu tirgus daļu.

| 3.17 | Tādēļ Komiteja iesaka šo problemātiku rūpīgi analizēt. Ar iespējamajiem instrumentiem, ar kuriem paredzēts sniegt atbalstu ieviešanai tirgū, katrā ziņā būtu jārada paredzami un droši nosacījumi ieguldījumiem, taču vienlaicīgi arī jānodrošina, piemēram, jau pašā sākumā paredzot skaidrus noteikumus par atbalsta apjoma samazināšanu, ka netiek pieļauti iepriekš aprakstītie, tirgum un inovācijai kaitējošie, nelabvēlīgie apstākļi (sk. arī 3.25. un 3.26. punktu). |
| --- | --- |

3.17

Tādēļ Komiteja iesaka šo problemātiku rūpīgi analizēt. Ar iespējamajiem instrumentiem, ar kuriem paredzēts sniegt atbalstu ieviešanai tirgū, katrā ziņā būtu jārada paredzami un droši nosacījumi ieguldījumiem, taču vienlaicīgi arī jānodrošina, piemēram, jau pašā sākumā paredzot skaidrus noteikumus par atbalsta apjoma samazināšanu, ka netiek pieļauti iepriekš aprakstītie, tirgum un inovācijai kaitējošie, nelabvēlīgie apstākļi (sk. arī 3.25. un 3.26. punktu).

| 3.18 | Komisija un Komiteja uzskata, ka svarīgākais uzdevums enerģētikas jomā tomēr ir tehnoloģiju un inovāciju tehniskā un zinātniskā attīstīšana. Tas nozīmē, ka jāpanāk sadarbība un mijiedarbība starp fundamentālajiem pētījumiem, izstrādi, demonstrāciju un inovāciju, lai nodrošinātu tādu tehnoloģiju, procedūru un organizācijas veidu sekmīgu ieviešanu tirgū, kas vajadzīgi, lai pašreizējo energoapgādi pārveidotu saskaņā ar Enerģētikas ceļvedi 2050. gadam un pēc tam; taču lielākoties nav iespējams paredzēt, kad šādas tehnoloģijas, procedūras un organizācijas veidus varētu ieviest. |
| --- | --- |

3.18

Komisija un Komiteja uzskata, ka svarīgākais uzdevums enerģētikas jomā tomēr ir tehnoloģiju un inovāciju tehniskā un zinātniskā attīstīšana. Tas nozīmē, ka jāpanāk sadarbība un mijiedarbība starp fundamentālajiem pētījumiem, izstrādi, demonstrāciju un inovāciju, lai nodrošinātu tādu tehnoloģiju, procedūru un organizācijas veidu sekmīgu ieviešanu tirgū, kas vajadzīgi, lai pašreizējo energoapgādi pārveidotu saskaņā ar Enerģētikas ceļvedi 2050. gadam un pēc tam; taču lielākoties nav iespējams paredzēt, kad šādas tehnoloģijas, procedūras un organizācijas veidus varētu ieviest.

| 3.19 | Tas īpaši attiecas uz līdz šim ļoti sekmīgā SET plāna (5) daudzsološu turpināšanu un attīstīšanu finansēšanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

3.19

Tas īpaši attiecas uz līdz šim ļoti sekmīgā SET plāna (5) daudzsološu turpināšanu un attīstīšanu finansēšanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam.

| 3.20 | Šajā sakarā rodas svarīgs jautājums attiecībā uz publisko līdzekļu — tātad to finanšu līdzekļu, ko iegūst no iedzīvotāju vai uzņēmumu nodokļiem (vai citiem obligātiem maksājumiem), — izmantošanu: proti, kādu mērķu atbalstīšanai tos vajadzētu vai drīkstētu izmantot un kādus līdzekļus jāiegūst no privātā sektora. Neiedziļinoties šā jautājuma juridiskajos aspektos, Komiteja šajā atzinumā pievēršas saturiskajiem un tematiskajiem apsvērumiem. Tā uzskata, ka Komisijas atbalsts (kuram izmanto publiskos līdzekļus) jākoncentrē uz tiem mērķiem, attiecībā uz kuriem pastāv mazāka iespēja, ka tos atbalstīs ar privātajiem līdzekļiem. Tam var būt šāds pamatojums:






  — | pastāv augsts izstrādes risks, kas nodrošina arī lielākus ieguvumus veiksmīgas realizācijas gadījumā; |
| --- | --- | --- |

3.20

Šajā sakarā rodas svarīgs jautājums attiecībā uz publisko līdzekļu — tātad to finanšu līdzekļu, ko iegūst no iedzīvotāju vai uzņēmumu nodokļiem (vai citiem obligātiem maksājumiem), — izmantošanu: proti, kādu mērķu atbalstīšanai tos vajadzētu vai drīkstētu izmantot un kādus līdzekļus jāiegūst no privātā sektora. Neiedziļinoties šā jautājuma juridiskajos aspektos, Komiteja šajā atzinumā pievēršas saturiskajiem un tematiskajiem apsvērumiem. Tā uzskata, ka Komisijas atbalsts (kuram izmanto publiskos līdzekļus) jākoncentrē uz tiem mērķiem, attiecībā uz kuriem pastāv mazāka iespēja, ka tos atbalstīs ar privātajiem līdzekļiem. Tam var būt šāds pamatojums:

—

pastāv augsts izstrādes risks, kas nodrošina arī lielākus ieguvumus veiksmīgas realizācijas gadījumā;

| — | sagaidāmas ļoti lielas izmaksas, ko var segt tikai no daudziem publiskajiem avotiem kopā; |
| --- | --- |

—

sagaidāmas ļoti lielas izmaksas, ko var segt tikai no daudziem publiskajiem avotiem kopā;

| — | laika posms, līdz kura beigām var rasties praktisks labums, ir pārāk ilgs; |
| --- | --- |

—

laika posms, līdz kura beigām var rasties praktisks labums, ir pārāk ilgs;

| — | tiek izmantotas transversālas vai svarīgas pamattehnoloģijas (piemēram, jauni materiāli); |
| --- | --- |

—

tiek izmantotas transversālas vai svarīgas pamattehnoloģijas (piemēram, jauni materiāli);

| — | iegūto rezultātu bez papildu pasākumiem nav iespējams ieviest tirgū, taču tas saistīts ir vispārēju sociālu nepieciešamību vai nepieciešamību vides jomā. |
| --- | --- |

—

iegūto rezultātu bez papildu pasākumiem nav iespējams ieviest tirgū, taču tas saistīts ir vispārēju sociālu nepieciešamību vai nepieciešamību vides jomā.

| 3.21 | Ņemot vērā iepriekšējos apsvērumus, Komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumā minēto, “ka SET plānā lielāka uzmanība jāvelta energosistēmu integrācijai, pasākumu integrācijai visā inovācijas ciklā un Eiropas rūpniecības iniciatīvu (EII) un Eiropas Enerģētikas pētniecības alianses (EEPA) ciešākai koordinācijai šo mērķu sasniegšanā” (6). |
| --- | --- |

3.21

Ņemot vērā iepriekšējos apsvērumus, Komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumā minēto, “ka SET plānā lielāka uzmanība jāvelta energosistēmu integrācijai, pasākumu integrācijai visā inovācijas ciklā un Eiropas rūpniecības iniciatīvu (EII) un Eiropas Enerģētikas pētniecības alianses (EEPA) ciešākai koordinācijai šo mērķu sasniegšanā” (6).

| 3.22 | Komiteja uzskata, ka EEPA pārdomāta tālāka attīstīšana ir svarīgs organizācijas veids, lai Eiropā visos enerģētikas politikas līmeņos sasniegtu tādu vienotību un efektivitāti, kas līdz šim, piemēram, nodrošināja panākumus Eiropas kodolsintēzes pētniecības jomā saskaņā ar līdzšinējo EURATOM programmu. Tāpēc ir svarīgi Eiropas Enerģētikas pētniecības aliansei piešķirt tādu pārvaldības struktūru, kas piemērota pētniecībai un izstrādei un kas dod iespēju, piemēram, attiecīgos nozīmīgos pētniecības un izstrādes jautājumu blokus izskatīt kopīgi un apkopot Eiropā pieejamās specializētās zināšanas. Komiteja vēlreiz uzsver: lai to panāktu, jāparedz Komisijas kvalificēta, profesionāla un plaša līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesā un finansiālajam atbalstam paredzēto līdzekļu sadalē. |
| --- | --- |

3.22

Komiteja uzskata, ka EEPA pārdomāta tālāka attīstīšana ir svarīgs organizācijas veids, lai Eiropā visos enerģētikas politikas līmeņos sasniegtu tādu vienotību un efektivitāti, kas līdz šim, piemēram, nodrošināja panākumus Eiropas kodolsintēzes pētniecības jomā saskaņā ar līdzšinējo EURATOM programmu. Tāpēc ir svarīgi Eiropas Enerģētikas pētniecības aliansei piešķirt tādu pārvaldības struktūru, kas piemērota pētniecībai un izstrādei un kas dod iespēju, piemēram, attiecīgos nozīmīgos pētniecības un izstrādes jautājumu blokus izskatīt kopīgi un apkopot Eiropā pieejamās specializētās zināšanas. Komiteja vēlreiz uzsver: lai to panāktu, jāparedz Komisijas kvalificēta, profesionāla un plaša līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesā un finansiālajam atbalstam paredzēto līdzekļu sadalē.

| 3.23 | Attiecībā uz patiesajām izmaksām un Komisijai šajā jomā pieejamo budžetu Komiteja jau vairakkārt ir paudusi nožēlu (un norāda uz to atkārtoti), ka finanšu shēmā 2014.-2020. gadam programmai “Apvārsnis 2020” paredzētie līdzekļi nekādā ziņā neatbilst uzdevumu vērienīgumam un jautājumu nozīmīgumam. |
| --- | --- |

3.23

Attiecībā uz patiesajām izmaksām un Komisijai šajā jomā pieejamo budžetu Komiteja jau vairakkārt ir paudusi nožēlu (un norāda uz to atkārtoti), ka finanšu shēmā 2014.-2020. gadam programmai “Apvārsnis 2020” paredzētie līdzekļi nekādā ziņā neatbilst uzdevumu vērienīgumam un jautājumu nozīmīgumam.

| 3.23.1 | Tāpēc vēl jo svarīgāk, pirmkārt, programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros pētniecības un izstrādes vajadzībām ierobežotā apjomā pieejamos līdzekļus izlietot iespējami efektīvi (publiskā iepirkuma direktīvas), izmantojot tos kā stimulu un multiplikatoru, lai arī dalībvalstis un privāto sektoru rosinātu būtiski palielināt ieguldījumus pētniecībā un izstrādē. |
| --- | --- |

3.23.1

Tāpēc vēl jo svarīgāk, pirmkārt, programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros pētniecības un izstrādes vajadzībām ierobežotā apjomā pieejamos līdzekļus izlietot iespējami efektīvi (publiskā iepirkuma direktīvas), izmantojot tos kā stimulu un multiplikatoru, lai arī dalībvalstis un privāto sektoru rosinātu būtiski palielināt ieguldījumus pētniecībā un izstrādē.

| 3.24 | Otrkārt, īpaši svarīgi ir apzināt Komisijas ierosinātos citus finansēšanas avotus un izmantot ES struktūrfondu un Eiropas Investīciju fonda līdzekļus, kā arī [patlaban ļoti nelielos] ieņēmumus no ES emisiju tirdzniecības sistēmas; īpaši jāpievēršas tam, lai atraisītu brīvās ekonomikas un tās nozaru ieguldījumu potenciālu un to novirzītu uz šā ļoti vērienīgā uzdevuma izpildi. |
| --- | --- |

3.24

Otrkārt, īpaši svarīgi ir apzināt Komisijas ierosinātos citus finansēšanas avotus un izmantot ES struktūrfondu un Eiropas Investīciju fonda līdzekļus, kā arī [patlaban ļoti nelielos] ieņēmumus no ES emisiju tirdzniecības sistēmas; īpaši jāpievēršas tam, lai atraisītu brīvās ekonomikas un tās nozaru ieguldījumu potenciālu un to novirzītu uz šā ļoti vērienīgā uzdevuma izpildi.

| 3.25 | Komiteja jau vairakkārt arī norādījusi: lai to panāktu, beidzot ir jānovērš haoss, ko rada valstu īstenota un konkurenci kavējoša iejaukšanās tirgū un tā vietā ir jāizveido visā Eiropā piemērojams un uzticams regulējums (7), lai investoriem nodrošinātu plānošanas drošību un nepieciešamos stimulus. |
| --- | --- |

3.25

Komiteja jau vairakkārt arī norādījusi: lai to panāktu, beidzot ir jānovērš haoss, ko rada valstu īstenota un konkurenci kavējoša iejaukšanās tirgū un tā vietā ir jāizveido visā Eiropā piemērojams un uzticams regulējums (7), lai investoriem nodrošinātu plānošanas drošību un nepieciešamos stimulus.

| 3.26 | Kā īpaši spilgtu piemēru, kas atspoguļo inovācijas kavējošu regulējumu, vēlreiz var minēt dažās dalībvalstīs pastāvošos tā dēvētos elektroenerģijas pievades likumus, kas pārlieku stimulē nepastāvīgos enerģijas avotus. Pirmsākumos šāds regulējums bija ļoti efektīvs instruments sākotnējam atbalstam un ieviešanai tirgū, tomēr patlaban tas nodrošina nesamērīgi lielu atbalstu, kas elektroenerģijas tirgū dažkārt rada tik lielu cenu kritumu, ka uzņēmumiem vairāk neatmaksājas ne veidot rezerves kapacitātes un tās tehnoloģiski attīstīt tālāk, ne arī attīstīt steidzami nepieciešamās uzglabāšanas tehnoloģijas un tajās veikt ieguldījumus. |
| --- | --- |

3.26

Kā īpaši spilgtu piemēru, kas atspoguļo inovācijas kavējošu regulējumu, vēlreiz var minēt dažās dalībvalstīs pastāvošos tā dēvētos elektroenerģijas pievades likumus, kas pārlieku stimulē nepastāvīgos enerģijas avotus. Pirmsākumos šāds regulējums bija ļoti efektīvs instruments sākotnējam atbalstam un ieviešanai tirgū, tomēr patlaban tas nodrošina nesamērīgi lielu atbalstu, kas elektroenerģijas tirgū dažkārt rada tik lielu cenu kritumu, ka uzņēmumiem vairāk neatmaksājas ne veidot rezerves kapacitātes un tās tehnoloģiski attīstīt tālāk, ne arī attīstīt steidzami nepieciešamās uzglabāšanas tehnoloģijas un tajās veikt ieguldījumus.

| 3.26.1 | Turklāt tādējādi izveidojas paradoksāla un absurda situācija, proti, elektroenerģijas gala patērētājiem ir jāsedz tā ievērojamā cenas starpība, kas rodas starp zemo (reizēm pat negatīvo) tirgus cenu, no vienas puses, un par vidējo tirgus cenu ievērojami augstāko pievadītās elektroenerģijas cenu, no otras puses. |
| --- | --- |

3.26.1

Turklāt tādējādi izveidojas paradoksāla un absurda situācija, proti, elektroenerģijas gala patērētājiem ir jāsedz tā ievērojamā cenas starpība, kas rodas starp zemo (reizēm pat negatīvo) tirgus cenu, no vienas puses, un par vidējo tirgus cenu ievērojami augstāko pievadītās elektroenerģijas cenu, no otras puses.

| 3.26.2 | Šādā veidā mākslīgi sadārdzinātās enerģijas patēriņa cenas ir problēma ne tikai Eiropas tautsaimniecībai, bet arī viens no iemesliem enerģijas trūkumam, kam Komiteja pievērsusies kādā no nesen pieņemtajiem atzinumiem (TEN/516). |
| --- | --- |

3.26.2

Šādā veidā mākslīgi sadārdzinātās enerģijas patēriņa cenas ir problēma ne tikai Eiropas tautsaimniecībai, bet arī viens no iemesliem enerģijas trūkumam, kam Komiteja pievērsusies kādā no nesen pieņemtajiem atzinumiem (TEN/516).

| 3.27 | Šis piemērs minēts, lai vēlreiz uzsvērtu komplekso saikni starp inovācijām un tirgus apstākļiem. Tāpēc Komiteja atkārtoti iesaka pēc iespējas ātrāk rast risinājumus šai problēmai, lai radītu pietiekamus stimulus un sekmīgas komercdarbības iespējas privātajam sektoram un lai tas veiktu nepieciešamos ieguldījumus, kas steidzami vajadzīgi inovatīvu tehnoloģiju un procesu attīstīšanai. Pretējā gadījumā attīstības nebūs, jo, konkurējot ar valsts atbalstītām tehnoloģijām, kam piešķirtas ļoti apjomīgas subsīdijas, pat visinovatīvākajam uzņēmumam radīsies zaudējumi, tas nenovēršami bankrotēs un pārtrauks darbību tirgū. |
| --- | --- |

3.27

Šis piemērs minēts, lai vēlreiz uzsvērtu komplekso saikni starp inovācijām un tirgus apstākļiem. Tāpēc Komiteja atkārtoti iesaka pēc iespējas ātrāk rast risinājumus šai problēmai, lai radītu pietiekamus stimulus un sekmīgas komercdarbības iespējas privātajam sektoram un lai tas veiktu nepieciešamos ieguldījumus, kas steidzami vajadzīgi inovatīvu tehnoloģiju un procesu attīstīšanai. Pretējā gadījumā attīstības nebūs, jo, konkurējot ar valsts atbalstītām tehnoloģijām, kam piešķirtas ļoti apjomīgas subsīdijas, pat visinovatīvākajam uzņēmumam radīsies zaudējumi, tas nenovēršami bankrotēs un pārtrauks darbību tirgū.

4.   Komitejas īpašas piezīmes

| 4.1 | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komiteja atbalsta arī Komisijas izklāstītos galvenos principus, īpaši:






  — | pievienotās vērtības radīšanu ES līmenī; |
| --- | --- | --- |

4.1

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komiteja atbalsta arī Komisijas izklāstītos galvenos principus, īpaši:

—

pievienotās vērtības radīšanu ES līmenī;

| — | prioritāšu noteikšanu, raugoties uz energosistēmu kopumā (ražošana, infrastruktūra, pakalpojumi u. c.); |
| --- | --- |

—

prioritāšu noteikšanu, raugoties uz energosistēmu kopumā (ražošana, infrastruktūra, pakalpojumi u. c.);

| — | resursu apvienošanu un finanšu instrumentu portfeļa izmantošanu; |
| --- | --- |

—

resursu apvienošanu un finanšu instrumentu portfeļa izmantošanu;

| — | izvēles iespēju saglabāšanu laikposmam pēc 2020. gada, vienlaikus orientējoties uz daudzsološākajām tehnoloģijām. |
| --- | --- |

—

izvēles iespēju saglabāšanu laikposmam pēc 2020. gada, vienlaikus orientējoties uz daudzsološākajām tehnoloģijām.

Tikai pieredze ar daudzveidīgām iespējām un konceptiem un to mijiedarbība ar tikpat plašu energoresursu struktūru nodrošinās priekšā stāvošā apjomīgā uzdevuma sekmīgu izpildi ilgtermiņā. Tam ir vajadzīga pragmatiska, uz realitāti vērsta un ilgtspējīga pieeja.

| 4.2 | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komiteja atbalsta arī paziņojumā izklāstītos attīstības mērķus:






  — | apzināt visu energoefektivitātes potenciālu; |
| --- | --- | --- |

4.2

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komiteja atbalsta arī paziņojumā izklāstītos attīstības mērķus:

—

apzināt visu energoefektivitātes potenciālu;

| — | rast konkurētspējīgus risinājumus; |
| --- | --- |

—

rast konkurētspējīgus risinājumus;

| — | sekmēt inovācijas reālos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

—

sekmēt inovācijas reālos tirgus apstākļos.

| 4.3 | Īpaši ņemot vērā nesenajā tematiskajā izpētes atzinumā (8) izklāstītos trūkumus, kas piemīt nepastāvīgiem atjaunojamiem enerģijas avotiem, Komiteja atbalsta Komisijas nodomu lielāku uzsvaru likt uz tādu videi nekaitīgu pamatslodzes sistēmu attīstīšanu, kurās enerģijas piedāvājums orientēts uz klientu vajadzībām. Lai to panāktu, līdztekus atjaunojamiem enerģijas avotiem, piemēram, ģeotermālajai enerģijai, vajadzīga arī kodolsintēzes enerģija, tās ieguvē iesaistot starptautisko eksperimentālo kodoltermisko reaktoru (ITER) un ar to saistīto pētniecības programmu. |
| --- | --- |

4.3

Īpaši ņemot vērā nesenajā tematiskajā izpētes atzinumā (8) izklāstītos trūkumus, kas piemīt nepastāvīgiem atjaunojamiem enerģijas avotiem, Komiteja atbalsta Komisijas nodomu lielāku uzsvaru likt uz tādu videi nekaitīgu pamatslodzes sistēmu attīstīšanu, kurās enerģijas piedāvājums orientēts uz klientu vajadzībām. Lai to panāktu, līdztekus atjaunojamiem enerģijas avotiem, piemēram, ģeotermālajai enerģijai, vajadzīga arī kodolsintēzes enerģija, tās ieguvē iesaistot starptautisko eksperimentālo kodoltermisko reaktoru (ITER) un ar to saistīto pētniecības programmu.

| 4.4 | Tāpat Komiteja pilnībā atbalsta pētniecības un izstrādes darbu, kura mērķis ir kodola skaldīšanas tehnoloģijas izmantošana, taču šeit to tālāk nekomentē, jo par šo jautājumu Komiteja jau ir aktīvi izteikusies attiecīgā konferencē (Simpozijs: “Kodolu skaldīšanas priekšrocības un trūkumi zema līmeņa emisiju ekonomikai” (Benefits and limitations of nuclear fission for a low-carbon economy), 2013. gada februāris). |
| --- | --- |

4.4

Tāpat Komiteja pilnībā atbalsta pētniecības un izstrādes darbu, kura mērķis ir kodola skaldīšanas tehnoloģijas izmantošana, taču šeit to tālāk nekomentē, jo par šo jautājumu Komiteja jau ir aktīvi izteikusies attiecīgā konferencē (Simpozijs: “Kodolu skaldīšanas priekšrocības un trūkumi zema līmeņa emisiju ekonomikai” (Benefits and limitations of nuclear fission for a low-carbon economy), 2013. gada februāris).

| 4.5 | Pašsaprotami, ka jācenšas attīstīt arī piemērotas tehnoloģijas un procedūras oglekļa dioksīda uztveršanai un uzglabāšanai (CCS) — pat ja tas būtu iemesls ierobežoto fosilo resursu vēl ātrākai izmantošanai —, lai pēc iespējas ātrāk samazinātu CO2 emisijas. |
| --- | --- |

4.5

Pašsaprotami, ka jācenšas attīstīt arī piemērotas tehnoloģijas un procedūras oglekļa dioksīda uztveršanai un uzglabāšanai (CCS) — pat ja tas būtu iemesls ierobežoto fosilo resursu vēl ātrākai izmantošanai —, lai pēc iespējas ātrāk samazinātu CO2 emisijas.

| 4.6 | Turklāt Komiteja atkārto savu ieteikumu nepastāvīgo atjaunojamo enerģijas avotu plašākas izmantošanas veicināšanā vairāk uzsvērt un prioritāri pievērsties tai attīstībai, kas ir orientēta uz kopējā sistēmā trūkstošajiem elementiem un ar kuras palīdzību var veidot vairāk uz klientiem orientētu un pārdomātu energoapgādes sistēmu. |
| --- | --- |

4.6

Turklāt Komiteja atkārto savu ieteikumu nepastāvīgo atjaunojamo enerģijas avotu plašākas izmantošanas veicināšanā vairāk uzsvērt un prioritāri pievērsties tai attīstībai, kas ir orientēta uz kopējā sistēmā trūkstošajiem elementiem un ar kuras palīdzību var veidot vairāk uz klientiem orientētu un pārdomātu energoapgādes sistēmu.

| 4.7 | Tas pirmām kārtām attiecas uz pēc iespējas efektīvāku, cenas ziņā izdevīgāku un pietiekamas kapacitātes enerģijas uzglabātāju attīstīšanu. Komiteja uzskata, ka īpaši jācenšas pārdomāti tālāk attīstīt un tehnoloģijās plaši pielietot elektroķīmijas un elektrolīzes metodes un attiecīgos materiālus. Turklāt — līdzīgi kā ar akumulatoriem nodrošinātas elektromobilitātes gadījumā — tas dotu iespēju arī ar degvielu (gāze vai šķidrā degviela) nodrošinātas mobilitātes gadījumā (sadedzināšana vai kurināmā elements) veidot sistēmisku saikni ar nepastāvīgiem atjaunojamiem enerģijas avotiem. |
| --- | --- |

4.7

Tas pirmām kārtām attiecas uz pēc iespējas efektīvāku, cenas ziņā izdevīgāku un pietiekamas kapacitātes enerģijas uzglabātāju attīstīšanu. Komiteja uzskata, ka īpaši jācenšas pārdomāti tālāk attīstīt un tehnoloģijās plaši pielietot elektroķīmijas un elektrolīzes metodes un attiecīgos materiālus. Turklāt — līdzīgi kā ar akumulatoriem nodrošinātas elektromobilitātes gadījumā — tas dotu iespēju arī ar degvielu (gāze vai šķidrā degviela) nodrošinātas mobilitātes gadījumā (sadedzināšana vai kurināmā elements) veidot sistēmisku saikni ar nepastāvīgiem atjaunojamiem enerģijas avotiem.

| 4.8 | Komiteja šeit norāda uz atzinumu (9), kuru lūdza izstrādāt prezidentvalsts Īrija un kurā tā pauž bažas par enerģijas cenu kāpumu un to ietekmi uz iedzīvotājiem un konkurētspēju. Lai veicinātu vairāk no tirgus apstākļiem atkarīgu konkurenci, Komiteja minētajā atzinumā ierosināja, kā vienīgo pasākumu atjaunojamu enerģijas avotu atbalstam tirgū noteikt piemērotu cenu ogleklim (piemēroti emisiju tirdzniecības noteikumi, nodokļi vai tml.). Tas sadārdzina fosilās enerģijas cenu un līdz ar to arī elektrību, kas ražota ogļu, naftas vai gāzes spēkstacijās, tomēr vienlaicīgi arī ļauj atteikties no cita veida daudzveidīgām, izmaksas palielinošām un tirgu kropļojošām subsīdijām vai piespiedu pasākumiem atjaunojamu enerģijas avotu atbalstam. Tāpēc ieņēmumus no emisiju tiesību piešķiršanas nekādā gadījumā nedrīkst uzskatīt par dalībvalstu papildu vispārējiem finanšu ieņēmumiem; tos drīkst izmantot tikai tam, lai attīstītu un praktiski ieviestu efektīvas nākotnes enerģētikas sistēmas. Jāsecina, ka attiecīgais Komisijas priekšlikums ir orientēts pareizajā virzienā un ir atbalstāms. |
| --- | --- |

4.8

Komiteja šeit norāda uz atzinumu (9), kuru lūdza izstrādāt prezidentvalsts Īrija un kurā tā pauž bažas par enerģijas cenu kāpumu un to ietekmi uz iedzīvotājiem un konkurētspēju. Lai veicinātu vairāk no tirgus apstākļiem atkarīgu konkurenci, Komiteja minētajā atzinumā ierosināja, kā vienīgo pasākumu atjaunojamu enerģijas avotu atbalstam tirgū noteikt piemērotu cenu ogleklim (piemēroti emisiju tirdzniecības noteikumi, nodokļi vai tml.). Tas sadārdzina fosilās enerģijas cenu un līdz ar to arī elektrību, kas ražota ogļu, naftas vai gāzes spēkstacijās, tomēr vienlaicīgi arī ļauj atteikties no cita veida daudzveidīgām, izmaksas palielinošām un tirgu kropļojošām subsīdijām vai piespiedu pasākumiem atjaunojamu enerģijas avotu atbalstam. Tāpēc ieņēmumus no emisiju tiesību piešķiršanas nekādā gadījumā nedrīkst uzskatīt par dalībvalstu papildu vispārējiem finanšu ieņēmumiem; tos drīkst izmantot tikai tam, lai attīstītu un praktiski ieviestu efektīvas nākotnes enerģētikas sistēmas. Jāsecina, ka attiecīgais Komisijas priekšlikums ir orientēts pareizajā virzienā un ir atbalstāms.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 68, 6.3.2012., 15.-20. lpp.

1

(2)  OV C 161, 6.6.2013., 1.-7. lpp.

2

(3)  OV C 198, 10.7.2013., 1.-8. lpp.

3

(4)  OV C 48, 15.2.2011., 129. lpp.

4

(5)  OV C 21, 21.1.2011., 49. lpp.

5

(6)  COM(2013) 253 final, 2.8. punkts.

6

(7)  OV C 198, 10.7.2013., 1. lpp.

7

(8)  Turpat.

8

(9)  OV C 198, 10.7.2013., 1. lpp.

9

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/137 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/137

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vadlīnijām Eiropas telekomunikāciju tīkliem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1336/97/EK”

COM(2013) 329 final – 2011/0299 (COD)

2014/C 67/27

Ziņotājs: LEMERCIER kgs

Eiropas Parlaments 2013. gada 10. jūnijā un Padome 2013. gada 14. jūnijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 172. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vadlīnijām Eiropas telekomunikāciju tīkliem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1336/97/EK”

COM(2013) 329 final – 2011/0299 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 30. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar 121 balsi par un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

Šis atzinums ir turpinājums EESK 6 iepriekšējiem atzinumiem par Eiropas savienošanas instrumentu (ESI) un ar to saistītajām pamatnostādnēm, ko Eiropas Komisija publicēja 2011. gada oktobrī, proti, TEN/468

   (1)
  par ESI (ziņotājs — Hencks kgs), TEN/469

   (2)
  par vadlīnijām Eiropas telekomunikāciju tīkliem (ziņotājs — Longo kgs), TEN/470

   (3)
  par Eiropas energoinfrastruktūras vadlīnijām (ziņotājs — Biermann kgs), TEN/471

   (4)
  par vadlīnijām Eiropas transporta tīklu attīstībai (ziņotājs — Back kgs) un TEN/472

   (5)
  par projektu obligāciju iniciatīvu (ziņotājs — Duttine kgs).

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Kā jau norādīts vairākos atzinumos, EESK ir stingri pārliecināta, ka galvenais priekšnoteikums Eiropas ekonomikas attīstībai ir ātrdarbīgu platjoslas tīklu pieejamība ikvienam un ka turpmāk tas būs būtisks aspekts jaunu darbvietu veidošanā. |
| --- | --- |

1.1

Kā jau norādīts vairākos atzinumos, EESK ir stingri pārliecināta, ka galvenais priekšnoteikums Eiropas ekonomikas attīstībai ir ātrdarbīgu platjoslas tīklu pieejamība ikvienam un ka turpmāk tas būs būtisks aspekts jaunu darbvietu veidošanā.

| 1.2 | Turklāt EESK uzskata, ka vienotā digitālā tirgus veidošanai, kas ir viens no ES prioritārajiem mērķiem, ir vajadzīgi valstu tīklu savstarpējie savienojumi un sadarbspēja. Tas ir arī svarīgs aspekts, lai uzlabotu to daudzo reģionu pieejamību, kuros ir saimnieciskas un kultūras problēmas. |
| --- | --- |

1.2

Turklāt EESK uzskata, ka vienotā digitālā tirgus veidošanai, kas ir viens no ES prioritārajiem mērķiem, ir vajadzīgi valstu tīklu savstarpējie savienojumi un sadarbspēja. Tas ir arī svarīgs aspekts, lai uzlabotu to daudzo reģionu pieejamību, kuros ir saimnieciskas un kultūras problēmas.

| 1.3 | Tomēr Padome 2013. gada 8. februārī jaunās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros samazināja Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) digitālajiem pakalpojumiem paredzēto budžetu līdz 1 miljardam euro. Grozītajā priekšlikumā ir ņemtas vērā visjaunākās nostājas, kas pieņemtas Padomē un attiecīgajā Eiropas Parlamenta komitejā. |
| --- | --- |

1.3

Tomēr Padome 2013. gada 8. februārī jaunās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros samazināja Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) digitālajiem pakalpojumiem paredzēto budžetu līdz 1 miljardam euro. Grozītajā priekšlikumā ir ņemtas vērā visjaunākās nostājas, kas pieņemtas Padomē un attiecīgajā Eiropas Parlamenta komitejā.

| 1.4 | EESK tāpēc izsaka nožēlu par to, ka pārskatītajā Komisijas priekšlikumā ir paredzēti sākotnējā budžeta (EUR 9,2 miljardi) ļoti liels samazinājums līdz EUR 1 miljardam, kā arī par to, ka Komisija ir bijusi spiesta ievērojami izmainīt kopējas ieinteresētības projektus, kuru mērķis ir platjoslas tīklu un digitālo pakalpojumu infrastruktūras attīstība. EESK uzskata, ka daudzo projektu nenovēršamā iesaldēšana minētā lēmuma dēļ apdraud ES tehnoloģisko progresu, ko tā ir sasniegusi daudzās stratēģiskās nozarēs. |
| --- | --- |

1.4

EESK tāpēc izsaka nožēlu par to, ka pārskatītajā Komisijas priekšlikumā ir paredzēti sākotnējā budžeta (EUR 9,2 miljardi) ļoti liels samazinājums līdz EUR 1 miljardam, kā arī par to, ka Komisija ir bijusi spiesta ievērojami izmainīt kopējas ieinteresētības projektus, kuru mērķis ir platjoslas tīklu un digitālo pakalpojumu infrastruktūras attīstība. EESK uzskata, ka daudzo projektu nenovēršamā iesaldēšana minētā lēmuma dēļ apdraud ES tehnoloģisko progresu, ko tā ir sasniegusi daudzās stratēģiskās nozarēs.

| 1.5 | Komiteja uzsver milzīgās grūtības, kas samazina Komisijas iespējas efektīvi un taisnīgi piešķirt regulā paredzētos līdzekļus, ņemot vērā sākotnējā finansējuma kraso samazinājumu. |
| --- | --- |

1.5

Komiteja uzsver milzīgās grūtības, kas samazina Komisijas iespējas efektīvi un taisnīgi piešķirt regulā paredzētos līdzekļus, ņemot vērā sākotnējā finansējuma kraso samazinājumu.

| 1.6 | EESK tomēr izsaka gandarījumu par to, ka atkārtoti ir apstiprināts tehnoloģiskās neitralitātes princips, kam ir būtiska nozīme atvērta interneta darbības nodrošināšanā. Komiteja uzsver, ka līdzekļi jāizmanto atvērtiem tīklu risinājumiem, kas pieejami nediskriminējošā veidā un ir finansiāli pieņemami iedzīvotājiem un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

1.6

EESK tomēr izsaka gandarījumu par to, ka atkārtoti ir apstiprināts tehnoloģiskās neitralitātes princips, kam ir būtiska nozīme atvērta interneta darbības nodrošināšanā. Komiteja uzsver, ka līdzekļi jāizmanto atvērtiem tīklu risinājumiem, kas pieejami nediskriminējošā veidā un ir finansiāli pieņemami iedzīvotājiem un uzņēmumiem.

| 1.7 | EESK atkārtoti aicina izstrādāt Eiropas, valstu un reģionālas kartes, kurās būtu norādītas pārklājuma “baltās zonas”, un veicināt jaunas publiskās un privātās iniciatīvas. Komisija atzīst, ka neviena dalībvalsts un neviens investors nav gatavs finansēt pārrobežu pakalpojumus. |
| --- | --- |

1.7

EESK atkārtoti aicina izstrādāt Eiropas, valstu un reģionālas kartes, kurās būtu norādītas pārklājuma “baltās zonas”, un veicināt jaunas publiskās un privātās iniciatīvas. Komisija atzīst, ka neviena dalībvalsts un neviens investors nav gatavs finansēt pārrobežu pakalpojumus.

| 1.8 | Turklāt svarīgi ir uzsākt sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, lai stiprinātu attiecīgo telekomunikāciju tīklu sadarbspēju. |
| --- | --- |

1.8

Turklāt svarīgi ir uzsākt sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, lai stiprinātu attiecīgo telekomunikāciju tīklu sadarbspēju.

| 1.9 | EESK uzskata, ka alternatīvo operatoru skaita palielināšanās, lai gan tā ir sekmējusi inovāciju un pazeminājusi cenas patērētājiem, ir arī ievērojami samazinājusi tirgū atzītu publisko un privāto operatoru peļņu, kā arī ierobežojusi un pat iznīcinājusi dažu šādu operatoru iespējas izdarīt ieguldījumus. Pēc Komitejas domām ir vajadzīga jauna Eiropas politika tīklu reglamentēšanai — konkurences pozitīvai mijiedarbībai —, un tas izraisīs Eiropas lielāko operatoru spēcīgu un saskaņotu iesaistīšanos, lai tad, kad Eiropa būs izkļuvusi no krīzes, varētu panākt nokavēto ātrdarbīgas un īpaši ātrdarbīgas platjoslas izstrādē un likvidēt trūkumus pārklājumā. |
| --- | --- |

1.9

EESK uzskata, ka alternatīvo operatoru skaita palielināšanās, lai gan tā ir sekmējusi inovāciju un pazeminājusi cenas patērētājiem, ir arī ievērojami samazinājusi tirgū atzītu publisko un privāto operatoru peļņu, kā arī ierobežojusi un pat iznīcinājusi dažu šādu operatoru iespējas izdarīt ieguldījumus. Pēc Komitejas domām ir vajadzīga jauna Eiropas politika tīklu reglamentēšanai — konkurences pozitīvai mijiedarbībai —, un tas izraisīs Eiropas lielāko operatoru spēcīgu un saskaņotu iesaistīšanos, lai tad, kad Eiropa būs izkļuvusi no krīzes, varētu panākt nokavēto ātrdarbīgas un īpaši ātrdarbīgas platjoslas izstrādē un likvidēt trūkumus pārklājumā.

| 1.10 | EESK izsaka nožēlu par to, ka Padome, Parlaments un Komisija nav spējušas pieņemt vienprātīgu nostāju tik svarīgā jautājumā. Ņemot vērā jaunā finansējuma apmēru, EESK uzskata, ka prioritāte vēl joprojām ir visu iedzīvotāju piekļuve internetam, kā arī ātrdarbīgu platjoslas un Eiropas mēroga pakalpojumu platformu izvēršana. |
| --- | --- |

1.10

EESK izsaka nožēlu par to, ka Padome, Parlaments un Komisija nav spējušas pieņemt vienprātīgu nostāju tik svarīgā jautājumā. Ņemot vērā jaunā finansējuma apmēru, EESK uzskata, ka prioritāte vēl joprojām ir visu iedzīvotāju piekļuve internetam, kā arī ātrdarbīgu platjoslas un Eiropas mēroga pakalpojumu platformu izvēršana.

| 1.11 | EESK izsaka nožēlu, ka pārskatītajā dokumentā Komisija pēc Padomes pieprasījuma, kā liecina Komisijas pārstāvis, ir svītrojusi 8. pantu, kurā bija atsauce uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju. Reģionu komiteju ļoti vēlas šo ziņojumu saņemt. |
| --- | --- |

1.11

EESK izsaka nožēlu, ka pārskatītajā dokumentā Komisija pēc Padomes pieprasījuma, kā liecina Komisijas pārstāvis, ir svītrojusi 8. pantu, kurā bija atsauce uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju. Reģionu komiteju ļoti vēlas šo ziņojumu saņemt.

| 1.12 | Visbeidzot, EESK atkārtoti uzsver, ka turpmāk universālajā pakalpojumā obligāti būs jāiekļauj piekļuve internetam. |
| --- | --- |

1.12

Visbeidzot, EESK atkārtoti uzsver, ka turpmāk universālajā pakalpojumā obligāti būs jāiekļauj piekļuve internetam.

2.   Komisijas pārskatītā priekšlikuma kopsavilkums

| 2.1 | Digitalizācijas programmas mērķis ir izvērst pārrobežu sabiedriskos tiešsaistes pakalpojumus, lai sekmētu iedzīvotāju un uzņēmumu mobilitāti. Vienotā tirgus veidošanai tādēļ ir nepieciešama jauno digitālo pakalpojumu sadarbspēja. |
| --- | --- |

2.1

Digitalizācijas programmas mērķis ir izvērst pārrobežu sabiedriskos tiešsaistes pakalpojumus, lai sekmētu iedzīvotāju un uzņēmumu mobilitāti. Vienotā tirgus veidošanai tādēļ ir nepieciešama jauno digitālo pakalpojumu sadarbspēja.

| 2.2 | ES ir izvirzījusi vērienīgus mērķus attiecībā uz platjoslas izvēršanu un izmantošanu līdz 2020. gadam. Komisija 2011. gada 29. jūnijā pieņēma paziņojumu “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020” ” par nākamo daudzgadu finanšu shēmu (DFS) (2014.-2020.), kurā ierosina izveidot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI) un piešķirt EUR 9,2 miljardus digitālajiem tīkliem un pakalpojumiem. |
| --- | --- |

2.2

ES ir izvirzījusi vērienīgus mērķus attiecībā uz platjoslas izvēršanu un izmantošanu līdz 2020. gadam. Komisija 2011. gada 29. jūnijā pieņēma paziņojumu “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020” ” par nākamo daudzgadu finanšu shēmu (DFS) (2014.-2020.), kurā ierosina izveidot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI) un piešķirt EUR 9,2 miljardus digitālajiem tīkliem un pakalpojumiem.

| 2.3 | Padome 2013. gada 8. februārī jaunās DFS ietvaros tomēr samazināja EISI digitālajiem pakalpojumiem paredzēto budžetu līdz EUR 1 miljardam. Grozītajā priekšlikumā, cik vien iespējams, ņemta vērā jaunākā Padomes un attiecīgās Eiropas Parlamenta komitejas nostāja. Tā mērķis ir pārorientēt EISI intervenci uz mazāku skaitu digitālo pakalpojumu infrastruktūru, kuru prioritātes nosaka atbilstīgi stingru kritēriju kopumam, un platjoslas pakalpojumiem paredzēt finanšu instrumentos pieejamos piešķīrumus ierobežotā apjomā, lai piesaistītu privātus ieguldījumus, kā arī tādus publiskos ieguldījumus, kas nav EISI. |
| --- | --- |

2.3

Padome 2013. gada 8. februārī jaunās DFS ietvaros tomēr samazināja EISI digitālajiem pakalpojumiem paredzēto budžetu līdz EUR 1 miljardam. Grozītajā priekšlikumā, cik vien iespējams, ņemta vērā jaunākā Padomes un attiecīgās Eiropas Parlamenta komitejas nostāja. Tā mērķis ir pārorientēt EISI intervenci uz mazāku skaitu digitālo pakalpojumu infrastruktūru, kuru prioritātes nosaka atbilstīgi stingru kritēriju kopumam, un platjoslas pakalpojumiem paredzēt finanšu instrumentos pieejamos piešķīrumus ierobežotā apjomā, lai piesaistītu privātus ieguldījumus, kā arī tādus publiskos ieguldījumus, kas nav EISI.

| 2.4 | Lai gan priekšlikumā ar finanšu instrumentiem nodrošinātais piešķīrums platjoslas pakalpojumu jomā paredzēts ierobežotā apjomā, tajā ir izveidots satvars, kas ļauj uzņēmumiem un tādiem institucionālajiem dalībniekiem kā Eiropas Investīciju banka veikt lielākus piešķīrumus. |
| --- | --- |

2.4

Lai gan priekšlikumā ar finanšu instrumentiem nodrošinātais piešķīrums platjoslas pakalpojumu jomā paredzēts ierobežotā apjomā, tajā ir izveidots satvars, kas ļauj uzņēmumiem un tādiem institucionālajiem dalībniekiem kā Eiropas Investīciju banka veikt lielākus piešķīrumus.

| 2.5 | Regulas galvenais mērķis ir racionalizēt digitālo pārraidīšanu un novērst nepilnības. Vadlīniju pielikumā ir noteikti kopējas ieinteresētības projekti digitālo pakalpojumu infrastruktūras un platjoslas tīklu izvēršanai. Šie projekti palīdzēs uzlabot Eiropas ekonomikas, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), konkurētspēju, veicinās valstu, reģionālo un vietējo tīklu savstarpēju savienošanu un sadarbspēju, kā arī pieeju šādiem tīkliem un atbalstīs digitālā vienotā tirgus veidošanu. |
| --- | --- |

2.5

Regulas galvenais mērķis ir racionalizēt digitālo pārraidīšanu un novērst nepilnības. Vadlīniju pielikumā ir noteikti kopējas ieinteresētības projekti digitālo pakalpojumu infrastruktūras un platjoslas tīklu izvēršanai. Šie projekti palīdzēs uzlabot Eiropas ekonomikas, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), konkurētspēju, veicinās valstu, reģionālo un vietējo tīklu savstarpēju savienošanu un sadarbspēju, kā arī pieeju šādiem tīkliem un atbalstīs digitālā vienotā tirgus veidošanu.

| 2.6 | Tā kā stāvoklis tirgū ir sarežģīts, saimnieciskā vērtība, kas piemīt ieguldījumiem platjoslas tīklos un vispārējas intereses pakalpojumu sniegšanai ir ierobežota, lai arī vienotajam digitālajam tirgum ir ievērojams izaugsmes potenciāls. |
| --- | --- |

2.6

Tā kā stāvoklis tirgū ir sarežģīts, saimnieciskā vērtība, kas piemīt ieguldījumiem platjoslas tīklos un vispārējas intereses pakalpojumu sniegšanai ir ierobežota, lai arī vienotajam digitālajam tirgum ir ievērojams izaugsmes potenciāls.

| 2.7 | Digitālo pakalpojumu infrastruktūrām ir paredzētas tiešas subsīdijas, lai likvidētu problēmas, kas saistītas ar pakalpojumu sniegšanu sadarbspējīgās sistēmās. Vairumā gadījumu šādas platformas tiek finansētas ES līmenī, jo sadarbspējīgai Eiropas pakalpojumu infrastruktūrai nav pašsaprotamu īpašnieku. |
| --- | --- |

2.7

Digitālo pakalpojumu infrastruktūrām ir paredzētas tiešas subsīdijas, lai likvidētu problēmas, kas saistītas ar pakalpojumu sniegšanu sadarbspējīgās sistēmās. Vairumā gadījumu šādas platformas tiek finansētas ES līmenī, jo sadarbspējīgai Eiropas pakalpojumu infrastruktūrai nav pašsaprotamu īpašnieku.

| 2.8 | Tagad ir skaidrs, ka neviena dalībvalsts un neviens investors nav gatavs finansēt pārrobežu pakalpojumus. Tādējādi ES pievienotā vērtība ir augsta. |
| --- | --- |

2.8

Tagad ir skaidrs, ka neviena dalībvalsts un neviens investors nav gatavs finansēt pārrobežu pakalpojumus. Tādējādi ES pievienotā vērtība ir augsta.

| 2.9 | Katru gadu atbilstoši pieejamajam finansējumam un noteiktajām prioritātēm tiks precizētas digitālo pakalpojumu infrastruktūras, kuras paredzēts izvērst. Ņemot vērā ES budžetu, publiskais finansējums būs jāpiešķir no citiem avotiem, nevis no EISI, un jo īpaši no valstu līdzekļiem, Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem). Ar EISI būs iespējams finansēt tikai dažus platjoslas projektus, taču tas sekmēs resursu, piemēram, ESI fondu, efektīvu sadali, izmantojot darbības programmām paredzēto finansējumu. Šādi piešķīrumi būs atsevišķi nodalīti izmantošanai attiecīgajā dalībvalstī. Attiecībā uz platjoslu priekšlikumā ir noteikti vienīgi mehānismi struktūrfondu līdzekļu piešķiršanai. |
| --- | --- |

2.9

Katru gadu atbilstoši pieejamajam finansējumam un noteiktajām prioritātēm tiks precizētas digitālo pakalpojumu infrastruktūras, kuras paredzēts izvērst. Ņemot vērā ES budžetu, publiskais finansējums būs jāpiešķir no citiem avotiem, nevis no EISI, un jo īpaši no valstu līdzekļiem, Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem). Ar EISI būs iespējams finansēt tikai dažus platjoslas projektus, taču tas sekmēs resursu, piemēram, ESI fondu, efektīvu sadali, izmantojot darbības programmām paredzēto finansējumu. Šādi piešķīrumi būs atsevišķi nodalīti izmantošanai attiecīgajā dalībvalstī. Attiecībā uz platjoslu priekšlikumā ir noteikti vienīgi mehānismi struktūrfondu līdzekļu piešķiršanai.

| 2.10 | Ir saglabāts tehnoloģiskās neitralitātes princips. |
| --- | --- |

2.10

Ir saglabāts tehnoloģiskās neitralitātes princips.

3.   EESK vispārīgas piezīmes

| 3.1 | Nav saglabāti pakalpojumi: “Eiropas ātrgaitas pamatstruktūra valsts pārvaldei” un “Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju risinājumi viedajiem energotīkliem un viedo energopakalpojumu nodrošināšanai”. |
| --- | --- |

3.1

Nav saglabāti pakalpojumi: “Eiropas ātrgaitas pamatstruktūra valsts pārvaldei” un “Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju risinājumi viedajiem energotīkliem un viedo energopakalpojumu nodrošināšanai”.

| 3.2 | Tika pārtraukta jaunu digitālo pakalpojumu infrastruktūru attīstība, kuras atvieglo pārvietošanos no vienas Eiropas valsts uz citu, un svītrota “Eiropas platforma nodarbinātības un sociālās nodrošināšanas pakalpojumu sasaistei” un “Platforma administratīvajai sadarbībai tiešsaistē”. |
| --- | --- |

3.2

Tika pārtraukta jaunu digitālo pakalpojumu infrastruktūru attīstība, kuras atvieglo pārvietošanos no vienas Eiropas valsts uz citu, un svītrota “Eiropas platforma nodarbinātības un sociālās nodrošināšanas pakalpojumu sasaistei” un “Platforma administratīvajai sadarbībai tiešsaistē”.

| 3.3 | Eiropas Parlamenta Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja pievienoja papildu digitālo pakalpojumu infrastruktūras, kas saistītas ar “infrastruktūru izvēršanu sabiedriskā transporta līdzekļos, kas rada iespēju izmantot drošus un sadarbspējīgus mobilos tiešos pakalpojumus”, “platformu strīdu izšķiršanai tiešsaistē”, “Eiropas Izglītojošo resursu ieguves platformu” un “sadarbspējīgus pārrobežu elektronisko rēķinu pakalpojumus”. |
| --- | --- |

3.3

Eiropas Parlamenta Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja pievienoja papildu digitālo pakalpojumu infrastruktūras, kas saistītas ar “infrastruktūru izvēršanu sabiedriskā transporta līdzekļos, kas rada iespēju izmantot drošus un sadarbspējīgus mobilos tiešos pakalpojumus”, “platformu strīdu izšķiršanai tiešsaistē”, “Eiropas Izglītojošo resursu ieguves platformu” un “sadarbspējīgus pārrobežu elektronisko rēķinu pakalpojumus”.

| 3.4 | Parlaments tomēr izvirzīja jaunu ļoti vērienīgu pārraides ātruma mērķi (“ja iespējams, 1 Gb/s vai vairāk”). |
| --- | --- |

3.4

Parlaments tomēr izvirzīja jaunu ļoti vērienīgu pārraides ātruma mērķi (“ja iespējams, 1 Gb/s vai vairāk”).

| 3.5 | Lai īstenotu Eiropas digitalizācijas programmas mērķi, proti, platjoslas (ātrdarbīgas) digitālās infrastruktūras ieviešanu, kurā izmantotas gan vadu, gan bezvadu tehnoloģijas, būs vajadzīgi pasākumi digitalizācijas nepilnību likvidēšanai. Ņemot vērā sākotnēji paredzētā attiecīgā budžeta (EUR 9,2 miljardi) ļoti lielo samazinājumu līdz EUR 1 miljardam, Komisija ir bijusi spiesta ievērojami izmainīt kopējas ieinteresētības projektus, kuru mērķis ir platjoslas tīklu un digitālo pakalpojumu infrastruktūras attīstība. |
| --- | --- |

3.5

Lai īstenotu Eiropas digitalizācijas programmas mērķi, proti, platjoslas (ātrdarbīgas) digitālās infrastruktūras ieviešanu, kurā izmantotas gan vadu, gan bezvadu tehnoloģijas, būs vajadzīgi pasākumi digitalizācijas nepilnību likvidēšanai. Ņemot vērā sākotnēji paredzētā attiecīgā budžeta (EUR 9,2 miljardi) ļoti lielo samazinājumu līdz EUR 1 miljardam, Komisija ir bijusi spiesta ievērojami izmainīt kopējas ieinteresētības projektus, kuru mērķis ir platjoslas tīklu un digitālo pakalpojumu infrastruktūras attīstība.

| 3.6 | Kā jau norādīts daudzos atzinumos, EESK ir stingri pārliecināta, ka vispārēja piekļuve platjoslai ir mūsdienu ekonomikas attīstības galvenais faktors un ka tā ir kļuvusi par nozīmīgu aspektu arī darbvietu radīšanā, kohēzijas un labklājības palielināšanā, kā arī iedzīvotāju un visu saimnieciskā un kultūras ziņā atpalikušu apgabalu e-iekļaušanā. |
| --- | --- |

3.6

Kā jau norādīts daudzos atzinumos, EESK ir stingri pārliecināta, ka vispārēja piekļuve platjoslai ir mūsdienu ekonomikas attīstības galvenais faktors un ka tā ir kļuvusi par nozīmīgu aspektu arī darbvietu radīšanā, kohēzijas un labklājības palielināšanā, kā arī iedzīvotāju un visu saimnieciskā un kultūras ziņā atpalikušu apgabalu e-iekļaušanā.

| 3.7 | Šajā nolūkā izstrādāto kopējas ieinteresētības projektu mērķi un prioritātes ir noteikti atbilstoši šādai pamatprasībai: finanšu resursi ir jāizmanto optimāli un jāizpilda precīzi noteikti uzdevumi, izvairoties no līdzekļu izkliedēšanas. |
| --- | --- |

3.7

Šajā nolūkā izstrādāto kopējas ieinteresētības projektu mērķi un prioritātes ir noteikti atbilstoši šādai pamatprasībai: finanšu resursi ir jāizmanto optimāli un jāizpilda precīzi noteikti uzdevumi, izvairoties no līdzekļu izkliedēšanas.

| 3.8 | EESK atzinīgi vērtē to, ka atkārtoti ir apstiprināts tehnoloģiskās neitralitātes princips, kam ir būtiska nozīme atvērta interneta darbības nodrošināšanā. |
| --- | --- |

3.8

EESK atzinīgi vērtē to, ka atkārtoti ir apstiprināts tehnoloģiskās neitralitātes princips, kam ir būtiska nozīme atvērta interneta darbības nodrošināšanā.

| 3.9 | Komiteja uzsver, ka līdzekļi jāizmanto atvērtiem tīklu risinājumiem, kas pieejami nediskriminējošā veidā un ir finansiāli pieņemami iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Vienlaikus Komiteja uzsver milzīgās grūtības, ar ko saskaras Komisija, lai efektīvi un taisnīgi piešķirtu regulā paredzētos līdzekļus, ņemot vērā sākotnējā finansējuma kraso samazinājumu. |
| --- | --- |

3.9

Komiteja uzsver, ka līdzekļi jāizmanto atvērtiem tīklu risinājumiem, kas pieejami nediskriminējošā veidā un ir finansiāli pieņemami iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Vienlaikus Komiteja uzsver milzīgās grūtības, ar ko saskaras Komisija, lai efektīvi un taisnīgi piešķirtu regulā paredzētos līdzekļus, ņemot vērā sākotnējā finansējuma kraso samazinājumu.

| 3.10 | Tagad ir skaidrs, ka neviena dalībvalsts un neviens investors nav gatavs finansēt pārrobežu pakalpojumus. Tāpēc ES pievienotā vērtība ir augsta. EESK atkārtoti aicina izstrādāt Eiropas, valstu un reģionu kartes, kurās būtu norādītas pārklājuma “baltās zonas”, un veicināt jaunas publiskās un privātās iniciatīvas. Svarīgi ir arī uzsākt sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, lai stiprinātu attiecīgo telekomunikāciju tīklu sadarbspēju. |
| --- | --- |

3.10

Tagad ir skaidrs, ka neviena dalībvalsts un neviens investors nav gatavs finansēt pārrobežu pakalpojumus. Tāpēc ES pievienotā vērtība ir augsta. EESK atkārtoti aicina izstrādāt Eiropas, valstu un reģionu kartes, kurās būtu norādītas pārklājuma “baltās zonas”, un veicināt jaunas publiskās un privātās iniciatīvas. Svarīgi ir arī uzsākt sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, lai stiprinātu attiecīgo telekomunikāciju tīklu sadarbspēju.

| 3.11 | EESK uzskata, ka alternatīvo operatoru skaita palielināšanās, lai gan tā ir sekmējusi inovāciju un pazeminājusi cenas patērētājiem, ir arī ievērojami samazinājusi tirgū atzītu publisko un privāto operatoru peļņu, kā arī ierobežojusi un pat iznīcinājusi dažu šādu operatoru iespējas izdarīt ieguldījumus. Tāpēc svarīgi ir diskutēt par jaunu Eiropas tīklu reglamentēšanas politiku, kas ļautu cieši un koordinēti iesaistīt visus Eiropas nozares dalībniekus, lai tad, kad Eiropa būs izkļuvusi no krīzes, varētu panākt nokavēto ātrdarbīgas un īpaši ātrdarbīgas platjoslas izstrādē. |
| --- | --- |

3.11

EESK uzskata, ka alternatīvo operatoru skaita palielināšanās, lai gan tā ir sekmējusi inovāciju un pazeminājusi cenas patērētājiem, ir arī ievērojami samazinājusi tirgū atzītu publisko un privāto operatoru peļņu, kā arī ierobežojusi un pat iznīcinājusi dažu šādu operatoru iespējas izdarīt ieguldījumus. Tāpēc svarīgi ir diskutēt par jaunu Eiropas tīklu reglamentēšanas politiku, kas ļautu cieši un koordinēti iesaistīt visus Eiropas nozares dalībniekus, lai tad, kad Eiropa būs izkļuvusi no krīzes, varētu panākt nokavēto ātrdarbīgas un īpaši ātrdarbīgas platjoslas izstrādē.

4.   EESK īpašas piezīmes

| 4.1 | EESK pauž nožēlu par Padomes, Parlamenta un Komisijas lielajām domstarpībām tik svarīgā jautājumā. |
| --- | --- |

4.1

EESK pauž nožēlu par Padomes, Parlamenta un Komisijas lielajām domstarpībām tik svarīgā jautājumā.

| 4.2 | Uzdevums nebija vienkāršs, kad telekomunikāciju budžetā vēl bija 9 miljardi euro, kurus varēja paredzēt platjoslai un pakalpojumu platformām. Ņemot vērā jauno finansējuma apmēru, ir pamatoti to paredzēt to projektu finansēšanai, kas veidos pamatu nākotnes projektiem, kuri pašlaik tiek atlikti finansiālu apsvērumu dēļ. |
| --- | --- |

4.2

Uzdevums nebija vienkāršs, kad telekomunikāciju budžetā vēl bija 9 miljardi euro, kurus varēja paredzēt platjoslai un pakalpojumu platformām. Ņemot vērā jauno finansējuma apmēru, ir pamatoti to paredzēt to projektu finansēšanai, kas veidos pamatu nākotnes projektiem, kuri pašlaik tiek atlikti finansiālu apsvērumu dēļ.

| 4.3 | Digitālā vienotā tirgus izveides priekšnoteikums ir valstu tīklu savstarpēji savienojumi un sadarbspēja. Jaunajos samazināta budžeta apstākļos Komisijai jānosaka stingri projektu atlases kritēriji, tos pastāvīgi pārraugot un vērtējot. |
| --- | --- |

4.3

Digitālā vienotā tirgus izveides priekšnoteikums ir valstu tīklu savstarpēji savienojumi un sadarbspēja. Jaunajos samazināta budžeta apstākļos Komisijai jānosaka stingri projektu atlases kritēriji, tos pastāvīgi pārraugot un vērtējot.

| 4.4 | EESK vēlētos uzsvērt, ka minētie projekti var palīdzēt MVU gūt piekļuvi digitālajai ekonomikai un ilgtermiņā radīt stabilas darbvietas. EESK lūdz regulāri publicēt ziņojumu par minētā finansējuma izmantošanu. |
| --- | --- |

4.4

EESK vēlētos uzsvērt, ka minētie projekti var palīdzēt MVU gūt piekļuvi digitālajai ekonomikai un ilgtermiņā radīt stabilas darbvietas. EESK lūdz regulāri publicēt ziņojumu par minētā finansējuma izmantošanu.

| 4.5 | Visbeidzot, EESK atkārtoti uzsver, ka turpmāk universālajā pakalpojumā obligāti būs jāiekļauj piekļuve internetam. |
| --- | --- |

4.5

Visbeidzot, EESK atkārtoti uzsver, ka turpmāk universālajā pakalpojumā obligāti būs jāiekļauj piekļuve internetam.

| 4.6 | Ņemot vērā iestāžu attiecības, EESK ar pārsteigumu konstatēja, ka Komisija pārskatītajā tekstā ir svītrojusi 8. pantu — atsauci uz EESK un RK. Gan debašu laikā, gan tieši Komitejai Komisijas pārstāvis sniedza paskaidrojumus un apliecināja, ka tas darīts pēc Padomes pieprasījuma.
  Varbūt, ka problēmas ir radījis vārds “iesniedz”? Tomēr Komiteja uzstāj, ka tā noteikti vēlas saņemt šo ziņojumu. |
| --- | --- |

4.6

Ņemot vērā iestāžu attiecības, EESK ar pārsteigumu konstatēja, ka Komisija pārskatītajā tekstā ir svītrojusi 8. pantu — atsauci uz EESK un RK. Gan debašu laikā, gan tieši Komitejai Komisijas pārstāvis sniedza paskaidrojumus un apliecināja, ka tas darīts pēc Padomes pieprasījuma.

Varbūt, ka problēmas ir radījis vārds “iesniedz”? Tomēr Komiteja uzstāj, ka tā noteikti vēlas saņemt šo ziņojumu.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 143, 22.5.2012., 116. lpp.

1

(2)  OV C 143, 22.5.2012., 120. lpp.

2

(3)  OV C 143, 22.5.2012., 125. lpp.

3

(4)  OV C 143, 22.5.2012., 130. lpp.

4

(5)  OV C 143, 22.5.2012., 134. lpp.

5

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/141 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/141

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums “Zilā zona – vienota transporta telpa kuģniecībai” ”

COM(2013) 510 final

2014/C 67/28

Ziņotājs:
  Jan SIMONS

Eiropas Komisija 2013. gada 8. jūlijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums “Zilā zona – vienota transporta telpa kuģniecībai””

COM(2013) 510 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 30. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar 124 balsīm par, 1 balsi pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Komiteja atzinīgi vērtē paziņojumā izklāstītos Komisijas priekšlikumus, kuru mērķis ir uzlabot jūras transporta tirgus darbību un mazināt administratīvo slogu jūras transporta nozarei, tādējādi padarot to konkurētspējīgāku. Komiteja faktiski bija gaidījusi, ka šie priekšlikumi tiks publicēti jau agrāk. |
| --- | --- |

1.1

Komiteja atzinīgi vērtē paziņojumā izklāstītos Komisijas priekšlikumus, kuru mērķis ir uzlabot jūras transporta tirgus darbību un mazināt administratīvo slogu jūras transporta nozarei, tādējādi padarot to konkurētspējīgāku. Komiteja faktiski bija gaidījusi, ka šie priekšlikumi tiks publicēti jau agrāk.

| 1.2 | Komiteja uzskata, ka Komisijas priekšlikumu īstenojamību lielā mērā ietekmēs muitas iestāžu nostāja, jo tās šajā jomā ir vienas no galvenajām ieinteresētajām pusēm. Komiteja mudina Komisiju priekšlikumus pēc iespējas ātrāk iesniegt apspriešanai Muitas sadarbības komitejā. |
| --- | --- |

1.2

Komiteja uzskata, ka Komisijas priekšlikumu īstenojamību lielā mērā ietekmēs muitas iestāžu nostāja, jo tās šajā jomā ir vienas no galvenajām ieinteresētajām pusēm. Komiteja mudina Komisiju priekšlikumus pēc iespējas ātrāk iesniegt apspriešanai Muitas sadarbības komitejā.

| 1.3 | Viens no priekšnosacījumiem Komisijas priekšlikumu sekmīgai īstenošanai — gan saistībā ar regulāru kuģu satiksmi, gan kravas e-sarakstu (“e-Manifest”) — ir dalībvalstu IT sistēmu pilnīga sadarbspēja attiecībā uz kravas e-sarakstu. Komiteja norāda: pieredze liecina, ka nekādā gadījumā tas nebūs viegls darbs, pat ja tas balstīts uz esošajām sistēmām. |
| --- | --- |

1.3

Viens no priekšnosacījumiem Komisijas priekšlikumu sekmīgai īstenošanai — gan saistībā ar regulāru kuģu satiksmi, gan kravas e-sarakstu (“e-Manifest”) — ir dalībvalstu IT sistēmu pilnīga sadarbspēja attiecībā uz kravas e-sarakstu. Komiteja norāda: pieredze liecina, ka nekādā gadījumā tas nebūs viegls darbs, pat ja tas balstīts uz esošajām sistēmām.

| 1.4 | E-sarakstā skaidri jānorāda, ka tas attiecas uz visiem jūras transporta pakalpojumiem. |
| --- | --- |

1.4

E-sarakstā skaidri jānorāda, ka tas attiecas uz visiem jūras transporta pakalpojumiem.

| 1.5 | Komisijas plānotais termiņš kravas e-saraksta ieviešanai — 2015. gada jūnijs — ir piemērots, lai gan optimistisks, jo tas saskan ar dalībvalstu pašu noteikto termiņu (tas pats gads un mēnesis), līdz kuram tām ir jāievieš vienota valsts kontaktpunkta sistēmas pakalpojumi. Šādi pakalpojumi ir vajadzīgi kravas e-saraksta netraucētai darbībai, tādēļ tā tehnisko sagatavošanu nevar aizkavēt par vēl vienu gadu. |
| --- | --- |

1.5

Komisijas plānotais termiņš kravas e-saraksta ieviešanai — 2015. gada jūnijs — ir piemērots, lai gan optimistisks, jo tas saskan ar dalībvalstu pašu noteikto termiņu (tas pats gads un mēnesis), līdz kuram tām ir jāievieš vienota valsts kontaktpunkta sistēmas pakalpojumi. Šādi pakalpojumi ir vajadzīgi kravas e-saraksta netraucētai darbībai, tādēļ tā tehnisko sagatavošanu nevar aizkavēt par vēl vienu gadu.

| 1.6 | Komiteja arī norāda, ka ir jānodrošina visu ieinteresēto pušu, it īpaši muitas iestāžu, pienācīga informēšana. Prakse liecina, ka muitas iestādes nezināja, ka operatori izmanto papīra formāta sarakstus, un atteicās tos apstiprināt vai pieņemt, neraugoties uz to, ka šādai operatoru rīcībai ir likumīgs pamats. |
| --- | --- |

1.6

Komiteja arī norāda, ka ir jānodrošina visu ieinteresēto pušu, it īpaši muitas iestāžu, pienācīga informēšana. Prakse liecina, ka muitas iestādes nezināja, ka operatori izmanto papīra formāta sarakstus, un atteicās tos apstiprināt vai pieņemt, neraugoties uz to, ka šādai operatoru rīcībai ir likumīgs pamats.

| 1.7 | Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu pievērst uzmanību ne tikai IT tehniskajiem aspektiem, bet arī “vienkāršākiem” elementiem, piemēram, muitas ierēdņu sākotnējai apmācībai un tālākizglītībai. Diemžēl šis elements nav iekļauts Komisijas priekšlikumos. |
| --- | --- |

1.7

Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu pievērst uzmanību ne tikai IT tehniskajiem aspektiem, bet arī “vienkāršākiem” elementiem, piemēram, muitas ierēdņu sākotnējai apmācībai un tālākizglītībai. Diemžēl šis elements nav iekļauts Komisijas priekšlikumos.

| 1.8 | Komiteja pauž gandarījumu, ka Komisija ir pareizi novērtējusi efektīvu informēšanas un uzraudzības mehānismu nozīmi, jo bez tiem nevar pieņemt kvalitatīvus lēmumus. Komiteja vēlas uzsvērt, ka arī turpmāk svarīga nozīme šajā jomā būs Eiropas Jūras drošības aģentūrai (EMSA). |
| --- | --- |

1.8

Komiteja pauž gandarījumu, ka Komisija ir pareizi novērtējusi efektīvu informēšanas un uzraudzības mehānismu nozīmi, jo bez tiem nevar pieņemt kvalitatīvus lēmumus. Komiteja vēlas uzsvērt, ka arī turpmāk svarīga nozīme šajā jomā būs Eiropas Jūras drošības aģentūrai (EMSA).

| 1.9 | Komiteja atbalsta Komisijas viedokli, ka e-saraksta prasības ir jāņem vērā, pārskatot Kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu direktīvu. |
| --- | --- |

1.9

Komiteja atbalsta Komisijas viedokli, ka e-saraksta prasības ir jāņem vērā, pārskatot Kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu direktīvu.

| 1.10 | Visbeidzot, Komiteja uzskata, ka pēc Komisijas priekšlikumu pieņemšanas ir ļoti svarīgi regulāri rīkot apspriedes ar muitas iestādēm, kuģniecības nozares pārstāvjiem, kravu pārvadātājiem un darbiniekiem, lai tos konsultētu un informētu par šķēršļiem, kas saistīti ar priekšlikumu īstenošanu. |
| --- | --- |

1.10

Visbeidzot, Komiteja uzskata, ka pēc Komisijas priekšlikumu pieņemšanas ir ļoti svarīgi regulāri rīkot apspriedes ar muitas iestādēm, kuģniecības nozares pārstāvjiem, kravu pārvadātājiem un darbiniekiem, lai tos konsultētu un informētu par šķēršļiem, kas saistīti ar priekšlikumu īstenošanu.

2.   Ievads

| 2.1 | Joprojām nav izveidots iekšējais kuģniecības tirgus, kaut arī Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 28. pantā ir īpaša atsauce uz ES preču brīvu apriti Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.1

Joprojām nav izveidots iekšējais kuģniecības tirgus, kaut arī Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 28. pantā ir īpaša atsauce uz ES preču brīvu apriti Eiropas Savienībā.

| 2.2 | Tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā, ka Eiropas Savienība tirdzniecībā iekšējā tirgū un pasaules tirgū ir lielā mērā atkarīga no jūras transporta: Savienībā caur jūras ostām notiek 74 % preču importa un eksporta un 37 % pārvadājumu Savienības robežās. |
| --- | --- |

2.2

Tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā, ka Eiropas Savienība tirdzniecībā iekšējā tirgū un pasaules tirgū ir lielā mērā atkarīga no jūras transporta: Savienībā caur jūras ostām notiek 74 % preču importa un eksporta un 37 % pārvadājumu Savienības robežās.

| 2.3 | Salīdzinājumā ar citiem transporta veidiem jūras transportam, un arī iekšējo ūdensceļu transportam, var būt zemākas ekspluatācijas izmaksas un mazāka katras vienības negatīvā ietekme uz vidi. Šo transporta veidu joprojām apgrūtina nevajadzīga birokrātija, kas kavē tā optimālu darbību. |
| --- | --- |

2.3

Salīdzinājumā ar citiem transporta veidiem jūras transportam, un arī iekšējo ūdensceļu transportam, var būt zemākas ekspluatācijas izmaksas un mazāka katras vienības negatīvā ietekme uz vidi. Šo transporta veidu joprojām apgrūtina nevajadzīga birokrātija, kas kavē tā optimālu darbību.

| 2.4 | Minēsim vienu ļoti bieži vērojamu gadījumu: kuģi, kas dodas no vienas ES dalībvalsts ostas uz citas dalībvalsts ostu, izbrauc no 12 jūdžu platās teritoriālo ūdeņu zonas, un tāpēc tiem ir divas reizes jāizpilda muitas formalitātes, ja vien uz tiem neattiecas regulārās kuģu satiksmes sistēma. Visas uz kuģa esošās preces tiek uzskatītas par trešo valstu precēm, un tām piemēro muitas kontroli. |
| --- | --- |

2.4

Minēsim vienu ļoti bieži vērojamu gadījumu: kuģi, kas dodas no vienas ES dalībvalsts ostas uz citas dalībvalsts ostu, izbrauc no 12 jūdžu platās teritoriālo ūdeņu zonas, un tāpēc tiem ir divas reizes jāizpilda muitas formalitātes, ja vien uz tiem neattiecas regulārās kuģu satiksmes sistēma. Visas uz kuģa esošās preces tiek uzskatītas par trešo valstu precēm, un tām piemēro muitas kontroli.

| 2.5 | Lai gan šo procedūru pamatā ir drošības, drošuma un finanšu apsvērumi, tās rada papildu izmaksas un kavē preču piegādi. |
| --- | --- |

2.5

Lai gan šo procedūru pamatā ir drošības, drošuma un finanšu apsvērumi, tās rada papildu izmaksas un kavē preču piegādi.

| 2.6 | Sākotnējais risinājums varētu būt tāds, ka uz kuģa tiktu nodalītas ES preces, kuras bez formalitātēm piegādā iekšējā tirgū, un trešo valstu preces, kurām piemēro vajadzīgās muitas formalitātes. |
| --- | --- |

2.6

Sākotnējais risinājums varētu būt tāds, ka uz kuģa tiktu nodalītas ES preces, kuras bez formalitātēm piegādā iekšējā tirgū, un trešo valstu preces, kurām piemēro vajadzīgās muitas formalitātes.

| 2.7 | Tāpēc Komisija 2010. gadā ar Padomes atbalstu izvirzīja “zilās zonas” izveides koncepciju (ko parasti apzīmē ar angļu valodas vārdkopu “Blue Belt”), lai palielinātu jūras transporta nozares konkurētspēju, nodrošinot kuģu netraucētu pārvietošanos ES iekšējā tirgū ar iespējami mazāku birokrātiju, pateicoties noteikumu vienkāršošanai un saskaņošanai attiecībā uz jūras pārvadājumiem no trešo valstu ostām. |
| --- | --- |

2.7

Tāpēc Komisija 2010. gadā ar Padomes atbalstu izvirzīja “zilās zonas” izveides koncepciju (ko parasti apzīmē ar angļu valodas vārdkopu “Blue Belt”), lai palielinātu jūras transporta nozares konkurētspēju, nodrošinot kuģu netraucētu pārvietošanos ES iekšējā tirgū ar iespējami mazāku birokrātiju, pateicoties noteikumu vienkāršošanai un saskaņošanai attiecībā uz jūras pārvadājumiem no trešo valstu ostām.

| 2.8 | “Zilās zonas” koncepcija daļēji tika konkretizēta ar izmēģinājuma projektu, ko Komisija sāka 2011. gadā ciešā sadarbībā ar EMSA, izmantojot EMSA SafeSeaNet uzraudzības un informācijas sistēmu. |
| --- | --- |

2.8

“Zilās zonas” koncepcija daļēji tika konkretizēta ar izmēģinājuma projektu, ko Komisija sāka 2011. gadā ciešā sadarbībā ar EMSA, izmantojot EMSA SafeSeaNet uzraudzības un informācijas sistēmu.

| 2.9 | Lai gan izmēģinājuma projekts ļāva iegūt daudz vērtīgas informācijas, muitas iestādes norādīja, ka tā vēl jāpapildina ar informāciju par pārvadātajām precēm, it īpaši attiecībā uz šo preču statusu (Savienības preces vai trešo valstu preces). |
| --- | --- |

2.9

Lai gan izmēģinājuma projekts ļāva iegūt daudz vērtīgas informācijas, muitas iestādes norādīja, ka tā vēl jāpapildina ar informāciju par pārvadātajām precēm, it īpaši attiecībā uz šo preču statusu (Savienības preces vai trešo valstu preces).

| 2.10 | Tieši šīs atšķirības ievērošana ļaus vienkāršot procedūras attiecībā uz ES izcelsmes precēm. |
| --- | --- |

2.10

Tieši šīs atšķirības ievērošana ļaus vienkāršot procedūras attiecībā uz ES izcelsmes precēm.

3.   Paziņojuma saturs

| 3.1 | Komisija 2013. gada 8. jūlijā publiskoja paziņojumu “Zilā zona — vienota transporta telpa kuģniecībai”. |
| --- | --- |

3.1

Komisija 2013. gada 8. jūlijā publiskoja paziņojumu “Zilā zona — vienota transporta telpa kuģniecībai”.

| 3.2 | Priekšlikumi par “zilo zonu” balstīti uz EMSA 2011. gada izmēģinājuma projektu, un to mērķis ir






  — | uzlabot jūras transporta konkurētspēju, samazinot birokrātiju; |
| --- | --- | --- |

3.2

Priekšlikumi par “zilo zonu” balstīti uz EMSA 2011. gada izmēģinājuma projektu, un to mērķis ir

—

uzlabot jūras transporta konkurētspēju, samazinot birokrātiju;

| — | veicināt nodarbinātību jūras transporta nozarē; |
| --- | --- |

—

veicināt nodarbinātību jūras transporta nozarē;

| — | mazināt jūras transporta ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

—

mazināt jūras transporta ietekmi uz vidi.

| 3.3 | Komisijas paziņojuma mērķis ir izveidot politikas pamatu iepriekš minēto ieceru īstenošanai. Tādēļ Komisija ierosina divus nepieciešamus reglamentējošus pasākumus, lai grozītu Muitas kodeksa īstenošanas noteikumus (MKĪN): viens no tiem 2013. gada jūnijā jau iesniegts kompetentajai komitejai, bet otru Komisija ir paredzējusi iesniegt līdz 2013. gada beigām. |
| --- | --- |

3.3

Komisijas paziņojuma mērķis ir izveidot politikas pamatu iepriekš minēto ieceru īstenošanai. Tādēļ Komisija ierosina divus nepieciešamus reglamentējošus pasākumus, lai grozītu Muitas kodeksa īstenošanas noteikumus (MKĪN): viens no tiem 2013. gada jūnijā jau iesniegts kompetentajai komitejai, bet otru Komisija ir paredzējusi iesniegt līdz 2013. gada beigām.

| 3.4 | Ar pirmo pasākumu paredzēts vēl vairāk vienkāršot procedūru, kas reglamentē regulāras kuģu satiksmes pakalpojumus ES teritorijā. Tas attiecas uz muitas noteikumiem kuģiem, kas regulāri apkalpo vienas un tās pašas ES ostas, pārvadājot galvenokārt Savienības preces. |
| --- | --- |

3.4

Ar pirmo pasākumu paredzēts vēl vairāk vienkāršot procedūru, kas reglamentē regulāras kuģu satiksmes pakalpojumus ES teritorijā. Tas attiecas uz muitas noteikumiem kuģiem, kas regulāri apkalpo vienas un tās pašas ES ostas, pārvadājot galvenokārt Savienības preces.

| 3.5 | Vienkāršošana paredz, ka konsultācijām starp dalībvalstīm paredzētais laika periods tiks samazināts no 45 līdz 15 dienām. Operatoriem būs arī iespēja pieprasīt iepriekšēju atļauju attiecībā uz dalībvalstīm, kurās tie veic daudz darījumu, tādējādi ietaupot laiku, ja rodas iespēja nogādāt preces uz attiecīgo dalībvalsti. |
| --- | --- |

3.5

Vienkāršošana paredz, ka konsultācijām starp dalībvalstīm paredzētais laika periods tiks samazināts no 45 līdz 15 dienām. Operatoriem būs arī iespēja pieprasīt iepriekšēju atļauju attiecībā uz dalībvalstīm, kurās tie veic daudz darījumu, tādējādi ietaupot laiku, ja rodas iespēja nogādāt preces uz attiecīgo dalībvalsti.

| 3.6 | Otram pasākumam, ar kuru vienkāršo muitas formalitātes kuģiem, kas iebrauc trešo valstu ostās, būs ievērojami lielāka ietekme. Komisija vēlas ieviest sistēmu, kas varētu būtiski uzlabot muitas procedūras, nošķirot uz kuģa esošās Savienības preces un trešo valstu preces, uz kurām attiecas parastās muitošanas procedūras. |
| --- | --- |

3.6

Otram pasākumam, ar kuru vienkāršo muitas formalitātes kuģiem, kas iebrauc trešo valstu ostās, būs ievērojami lielāka ietekme. Komisija vēlas ieviest sistēmu, kas varētu būtiski uzlabot muitas procedūras, nošķirot uz kuģa esošās Savienības preces un trešo valstu preces, uz kurām attiecas parastās muitošanas procedūras.

| 3.7 | Komisija ierosina ieviest saskaņotu elektronisku kravas sarakstu (e-Manifest), kas ļauj jūras transporta uzņēmumiem sniegt muitas iestādēm visu informāciju par kuģī esošo preču (gan Savienības, gan trešo valstu preču) statusu. Komisija paredz, ka kravas e-saraksts pilnībā darbosies no 2015. gada jūnija. |
| --- | --- |

3.7

Komisija ierosina ieviest saskaņotu elektronisku kravas sarakstu (e-Manifest), kas ļauj jūras transporta uzņēmumiem sniegt muitas iestādēm visu informāciju par kuģī esošo preču (gan Savienības, gan trešo valstu preču) statusu. Komisija paredz, ka kravas e-saraksts pilnībā darbosies no 2015. gada jūnija.

| 3.8 | Paziņojumā minētie Komisijas priekšlikumi ir tieši saistīti ar pārskatīto ostu politiku, kura pieņemta 2013. gada 23. maijā un par kuru Komiteja 2013. gada 11. jūlijā sniedza labvēlīgu atzinumu. |
| --- | --- |

3.8

Paziņojumā minētie Komisijas priekšlikumi ir tieši saistīti ar pārskatīto ostu politiku, kura pieņemta 2013. gada 23. maijā un par kuru Komiteja 2013. gada 11. jūlijā sniedza labvēlīgu atzinumu.

4.   Vispārīgas piezīmes

| 4.1 | Komiteja pilnībā atbalsta šķēršļu likvidēšanu iekšējā tirgus netraucētai darbībai, tostarp attiecībā uz jūras transportu, kas saskaņā ar Komisijas paziņojumā minēto ir ļoti nozīmīgs Eiropas Savienībai. Kā liecina iepriekš pieņemtie atzinumi (1), Komiteja faktiski bija cerējusi, ka minētie priekšlikumi tiks iesniegti jau agrāk. |
| --- | --- |

4.1

Komiteja pilnībā atbalsta šķēršļu likvidēšanu iekšējā tirgus netraucētai darbībai, tostarp attiecībā uz jūras transportu, kas saskaņā ar Komisijas paziņojumā minēto ir ļoti nozīmīgs Eiropas Savienībai. Kā liecina iepriekš pieņemtie atzinumi (1), Komiteja faktiski bija cerējusi, ka minētie priekšlikumi tiks iesniegti jau agrāk.

| 4.2 | Cenšoties pēc iespējas ātrāk pabeigt jūras transporta iekšējā tirgus izveidi, Komisija apgalvo, ka attiecībā uz citiem transporta veidiem tas jau ir panākts. Diemžēl jāsaka, ka šis apgalvojums ir pārāk optimistisks — iekšējā tirgus izveide vēl nav pabeigta ne kravu autopārvadājumos (kabotāžas ierobežojumu dēļ), ne dzelzceļa transporta nozarē (iekšzemes pasažieru pārvadājumu jomā). |
| --- | --- |

4.2

Cenšoties pēc iespējas ātrāk pabeigt jūras transporta iekšējā tirgus izveidi, Komisija apgalvo, ka attiecībā uz citiem transporta veidiem tas jau ir panākts. Diemžēl jāsaka, ka šis apgalvojums ir pārāk optimistisks — iekšējā tirgus izveide vēl nav pabeigta ne kravu autopārvadājumos (kabotāžas ierobežojumu dēļ), ne dzelzceļa transporta nozarē (iekšzemes pasažieru pārvadājumu jomā).

| 4.3 | Komiteja saprot, ka, lai padarītu jūras transportu un jo īpaši tuvsatiksmes kuģošanu par pievilcīgu alternatīvu iepretī citiem transporta veidiem, ir jācenšas mazināt muitas formalitātes un birokrātiju, vienlaikus neapdraudot drošību un drošumu. |
| --- | --- |

4.3

Komiteja saprot, ka, lai padarītu jūras transportu un jo īpaši tuvsatiksmes kuģošanu par pievilcīgu alternatīvu iepretī citiem transporta veidiem, ir jācenšas mazināt muitas formalitātes un birokrātiju, vienlaikus neapdraudot drošību un drošumu.

| 4.4 | Komiteja uzskata, ka lētāks un efektīvāks jūras transports, un jo īpaši tuvsatiksmes kuģošana, ir svarīgs mērķis, un atbalsta Komisijas priekšlikumus muitas formalitāšu un birokrātijas samazināšanai. Komiteja tomēr norāda, ka ir būtiski, lai šos priekšlikumus atbalstītu arī dalībvalstu muitas iestādes, kas šajā jomā ir svarīgākās ieinteresētās puses. |
| --- | --- |

4.4

Komiteja uzskata, ka lētāks un efektīvāks jūras transports, un jo īpaši tuvsatiksmes kuģošana, ir svarīgs mērķis, un atbalsta Komisijas priekšlikumus muitas formalitāšu un birokrātijas samazināšanai. Komiteja tomēr norāda, ka ir būtiski, lai šos priekšlikumus atbalstītu arī dalībvalstu muitas iestādes, kas šajā jomā ir svarīgākās ieinteresētās puses.

| 4.4.1 | Komiteja uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai dalībvalstu muitas iestādes, kurām šajā jomā ir būtiska nozīme, atbalstītu šos mērķus. Tāpat konkrētas kategorijas pārvadātājiem, kuriem ir atzīta uzņēmēja statuss, izmēģinājuma kārtībā vajadzētu pirmajiem ieviest šos pasākumus. |
| --- | --- |

4.4.1

Komiteja uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai dalībvalstu muitas iestādes, kurām šajā jomā ir būtiska nozīme, atbalstītu šos mērķus. Tāpat konkrētas kategorijas pārvadātājiem, kuriem ir atzīta uzņēmēja statuss, izmēģinājuma kārtībā vajadzētu pirmajiem ieviest šos pasākumus.

| 4.5 | Attiecībā uz procedūru regulārai kuģu satiksmei ES iekšējo pārvadājumu jomā Komiteja atzinīgi vērtē konsultācijām atvēlētā laikposma saīsināšanu no 45 dienām līdz 15 dienām un jauno iespēju lūgt iepriekšēju atļauju. |
| --- | --- |

4.5

Attiecībā uz procedūru regulārai kuģu satiksmei ES iekšējo pārvadājumu jomā Komiteja atzinīgi vērtē konsultācijām atvēlētā laikposma saīsināšanu no 45 dienām līdz 15 dienām un jauno iespēju lūgt iepriekšēju atļauju.

| 4.6 | Tā kā Komisija vēlējās vienādu attieksmi pret kuģošanu ES robežās un kuģošanu no/uz trešo valstu ostām, e-saraksts attiecas uz visiem jūras satiksmes veidiem. |
| --- | --- |

4.6

Tā kā Komisija vēlējās vienādu attieksmi pret kuģošanu ES robežās un kuģošanu no/uz trešo valstu ostām, e-saraksts attiecas uz visiem jūras satiksmes veidiem.

| 4.6.1 | Iespējai izmantot kravas e-sarakstu vajadzētu būt pieejamai ne vien pārvadājumos starp ES ostām un ostām ārpus ES, bet arī attiecībā uz regulāro un neregulāro kuģu satiksmi starp ES ostām, ja to vēlas izmantot papildus spēkā esošajai īpašajai sistēmai. |
| --- | --- |

4.6.1

Iespējai izmantot kravas e-sarakstu vajadzētu būt pieejamai ne vien pārvadājumos starp ES ostām un ostām ārpus ES, bet arī attiecībā uz regulāro un neregulāro kuģu satiksmi starp ES ostām, ja to vēlas izmantot papildus spēkā esošajai īpašajai sistēmai.

| 4.6.2 | Komiteja uzskata, ka būtu lietderīgi e-saraksta darbības jomu skaidri norādīt arī turpmākos ar šo tematu saistītos priekšlikumos. |
| --- | --- |

4.6.2

Komiteja uzskata, ka būtu lietderīgi e-saraksta darbības jomu skaidri norādīt arī turpmākos ar šo tematu saistītos priekšlikumos.

| 4.6.3 | Attiecībā uz Komisijas priekšlikumu ietekmi Komiteja uzskata, ka jo īpaši kravas e-saraksts — saskaņots elektronisks kravas saraksts, kas ietver informāciju par kuģī esošo preču statusu, — būtu jāievieš pēc iespējas ātrāk pēc tā apspriešanas ar kompetento Muitas sadarbības komiteju. |
| --- | --- |

4.6.3

Attiecībā uz Komisijas priekšlikumu ietekmi Komiteja uzskata, ka jo īpaši kravas e-saraksts — saskaņots elektronisks kravas saraksts, kas ietver informāciju par kuģī esošo preču statusu, — būtu jāievieš pēc iespējas ātrāk pēc tā apspriešanas ar kompetento Muitas sadarbības komiteju.

| 4.6.4 | Tādēļ Komiteja arī mudina Komisiju pēc tam, kad pieņemts lēmums par ierosināto pasākumu ieviešanu, par prioritāti izvirzīt saskaņošanu ES ietvaros. Lai izmantotu kravas e-sarakstu, dalībvalstu IT sistēmām jābūt pilnībā sadarbspējīgām. |
| --- | --- |

4.6.4

Tādēļ Komiteja arī mudina Komisiju pēc tam, kad pieņemts lēmums par ierosināto pasākumu ieviešanu, par prioritāti izvirzīt saskaņošanu ES ietvaros. Lai izmantotu kravas e-sarakstu, dalībvalstu IT sistēmām jābūt pilnībā sadarbspējīgām.

| 4.6.5 | Ņemot to vērā, Komiteja uzskata: lai gan Komisijas noteiktais termiņš kravas e-saraksta ieviešanai — 2015. gada jūnijs — var šķist pārāk optimistisks, tas ir jāievēro. |
| --- | --- |

4.6.5

Ņemot to vērā, Komiteja uzskata: lai gan Komisijas noteiktais termiņš kravas e-saraksta ieviešanai — 2015. gada jūnijs — var šķist pārāk optimistisks, tas ir jāievēro.

| 4.6.6 | Saskaņā ar Direktīvu 2010/65/EK dalībvalstīm līdz 2015. gada jūnijam jau ir jāizveido vienoti valsts kontaktpunkti; tas ir svarīgs pasākums virzībā uz kravas e-saraksta ieviešanu. Tādēļ Komiteja mudina visas ES dalībvalstis, īpaši tās, kurās ir jūras ostas, ievērot minēto termiņu, par kuru tās pašas ir vienojušās, citādi sistēma jau sākotnēji būs lemta neveiksmei. |
| --- | --- |

4.6.6

Saskaņā ar Direktīvu 2010/65/EK dalībvalstīm līdz 2015. gada jūnijam jau ir jāizveido vienoti valsts kontaktpunkti; tas ir svarīgs pasākums virzībā uz kravas e-saraksta ieviešanu. Tādēļ Komiteja mudina visas ES dalībvalstis, īpaši tās, kurās ir jūras ostas, ievērot minēto termiņu, par kuru tās pašas ir vienojušās, citādi sistēma jau sākotnēji būs lemta neveiksmei.

| 4.6.7 | Turklāt tehniskā sagatavošanās kravas e-saraksta ieviešanai būtu jāsāk ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā no šā brīža. |
| --- | --- |

4.6.7

Turklāt tehniskā sagatavošanās kravas e-saraksta ieviešanai būtu jāsāk ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā no šā brīža.

| 4.6.8 | Komiteja vēlas uzsvērt, ka kravas e-sarakstā ietvertajai informācijai jābūt pieejamai visām ieinteresētajām pusēm, piemēram, kompetentajām iestādēm, kravu nosūtītājiem un kravu pārvadātājiem. |
| --- | --- |

4.6.8

Komiteja vēlas uzsvērt, ka kravas e-sarakstā ietvertajai informācijai jābūt pieejamai visām ieinteresētajām pusēm, piemēram, kompetentajām iestādēm, kravu nosūtītājiem un kravu pārvadātājiem.

| 4.7 | Komiteja tomēr norāda, ka, pamatojoties uz SJO (Starptautiskās Jūrniecības organizācijas) ieteikumu, pastāv papīra formāta saraksts (lai gan tas nav saskaņots un nepastāv visās dalībvalstīs), bet praksē daudzas muitas iestādes nav informētas par šāda saraksta esamību un/vai nevēlas to apstiprināt vai pieņemt. Tāpēc Komiteja uzsver, ka ir svarīgi pienācīgi informēt visas muitas iestādes. |
| --- | --- |

4.7

Komiteja tomēr norāda, ka, pamatojoties uz SJO (Starptautiskās Jūrniecības organizācijas) ieteikumu, pastāv papīra formāta saraksts (lai gan tas nav saskaņots un nepastāv visās dalībvalstīs), bet praksē daudzas muitas iestādes nav informētas par šāda saraksta esamību un/vai nevēlas to apstiprināt vai pieņemt. Tāpēc Komiteja uzsver, ka ir svarīgi pienācīgi informēt visas muitas iestādes.

| 4.8 | Komiteja norāda, ka, vienkāršotās procedūras attiecinot arī uz pārvadājumiem, ko veic uz ostām ārpus ES, ir būtiski nodrošināt ātru un drošu uzraudzības un ziņošanas sistēmu ieviešanu. |
| --- | --- |

4.8

Komiteja norāda, ka, vienkāršotās procedūras attiecinot arī uz pārvadājumiem, ko veic uz ostām ārpus ES, ir būtiski nodrošināt ātru un drošu uzraudzības un ziņošanas sistēmu ieviešanu.

| 4.8.1 | Šajā saistībā ir labi, ka jūras transporta nozarei ir EMSA — aģentūra, kas jau ir apliecinājusi savu pievienoto vērtību attiecībā uz kravas e-saraksta kuģu satiksmes elementu, un tagad Eiropas un valstu muitas dienestu uzdevums ir “preču statusa” elementa savlaicīga ieviešana. |
| --- | --- |

4.8.1

Šajā saistībā ir labi, ka jūras transporta nozarei ir EMSA — aģentūra, kas jau ir apliecinājusi savu pievienoto vērtību attiecībā uz kravas e-saraksta kuģu satiksmes elementu, un tagad Eiropas un valstu muitas dienestu uzdevums ir “preču statusa” elementa savlaicīga ieviešana.

5.   Īpašas piezīmes

| 5.1 | Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācija (EKKĪA) uzskata, ka vienkāršotas administratīvās procedūras radītu EUR 25 ietaupījumu uz katru konteineru, turklāt tiktu ietaupīts laiks, un tam varētu būt vēl lielāka ietekme. |
| --- | --- |

5.1

Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācija (EKKĪA) uzskata, ka vienkāršotas administratīvās procedūras radītu EUR 25 ietaupījumu uz katru konteineru, turklāt tiktu ietaupīts laiks, un tam varētu būt vēl lielāka ietekme.

| 5.2 | Katrā gadījumā Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā minēto, steidzami jāizstrādā līdzsvaroti priekšlikumi, lai tos varētu atbalstīt arī svarīgākās šajā jautājumā ieinteresētās puses — Eiropas un valstu muitas iestādes, kravu nosūtītāji un kravu pārvadātāji. |
| --- | --- |

5.2

Katrā gadījumā Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā minēto, steidzami jāizstrādā līdzsvaroti priekšlikumi, lai tos varētu atbalstīt arī svarīgākās šajā jautājumā ieinteresētās puses — Eiropas un valstu muitas iestādes, kravu nosūtītāji un kravu pārvadātāji.

| 5.3 | Komiteja noteikti vēlas uzsvērt, ka nekādā gadījumā nedrīkst pieļaut turpmāku situācijas pasliktināšanos. Tas varētu notikt, ja, piemēram, PVN atgūšana preču eksporta gadījumā būtu iespējama tikai pēc apliecinājuma, ka preces faktiski izvestas no Savienības. |
| --- | --- |

5.3

Komiteja noteikti vēlas uzsvērt, ka nekādā gadījumā nedrīkst pieļaut turpmāku situācijas pasliktināšanos. Tas varētu notikt, ja, piemēram, PVN atgūšana preču eksporta gadījumā būtu iespējama tikai pēc apliecinājuma, ka preces faktiski izvestas no Savienības.

| 5.3.1 | Tā kā šādam eksportam pašlaik piemēro nulles likmi, minētā nosacījuma ieviešanas dēļ varētu piemērot augstāku PVN likmi, kuras atgūšana izmaksātu ļoti dārgi un būtu laikietilpīga. Par laimi, Komisija ir apliecinājusi, ka iepriekš minētajā situācijā PVN paliks pašreizējā 0 % līmenī. |
| --- | --- |

5.3.1

Tā kā šādam eksportam pašlaik piemēro nulles likmi, minētā nosacījuma ieviešanas dēļ varētu piemērot augstāku PVN likmi, kuras atgūšana izmaksātu ļoti dārgi un būtu laikietilpīga. Par laimi, Komisija ir apliecinājusi, ka iepriekš minētajā situācijā PVN paliks pašreizējā 0 % līmenī.

| 5.4 | Komisija norāda, ka mērķis nav izstrādāt pilnīgi jaunu sistēmu, kas nenoliedzami būtu ļoti dārgi, bet par pamatu izmantot jau pastāvošās vai izstrādes procesā esošās sistēmas, piemēram, vienoto valsts kontaktpunktu. Šajā ziņā Komiteja atbalsta Komisijas pieeju. |
| --- | --- |

5.4

Komisija norāda, ka mērķis nav izstrādāt pilnīgi jaunu sistēmu, kas nenoliedzami būtu ļoti dārgi, bet par pamatu izmantot jau pastāvošās vai izstrādes procesā esošās sistēmas, piemēram, vienoto valsts kontaktpunktu. Šajā ziņā Komiteja atbalsta Komisijas pieeju.

| 5.5 | Komiteja vēlas uzsvērt arī to, ka liela nozīme ir labi apmācītiem muitas ierēdņiem un ka tāpēc jānodrošina laba sākotnējā apmācība un tālākizglītība. Komiteja šo jautājumu tika izvirzījusi jau iepriekš (2). |
| --- | --- |

5.5

Komiteja vēlas uzsvērt arī to, ka liela nozīme ir labi apmācītiem muitas ierēdņiem un ka tāpēc jānodrošina laba sākotnējā apmācība un tālākizglītība. Komiteja šo jautājumu tika izvirzījusi jau iepriekš (2).

| 5.6 | Komiteja atbalsta Komisijas viedokli, ka kravu e-saraksta prasības ir jāņem vērā, pārskatot Kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu direktīvu. |
| --- | --- |

5.6

Komiteja atbalsta Komisijas viedokli, ka kravu e-saraksta prasības ir jāņem vērā, pārskatot Kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu direktīvu.

| 5.7 | Komiteja vēlas norādīt, ka, pieņemot pozitīvu lēmumu par Komisijas priekšlikumu, ir ļoti svarīgi, lai notiktu regulāras apspriedes ar galvenajām ieinteresētajām pusēm, piemēram, muitas iestādēm, jūras transporta nozares pārstāvjiem, kravu pārvadātājiem un darbiniekiem, un lai tās tiktu informētas par panākumiem un šķēršļiem īstenošanas procesā. |
| --- | --- |

5.7

Komiteja vēlas norādīt, ka, pieņemot pozitīvu lēmumu par Komisijas priekšlikumu, ir ļoti svarīgi, lai notiktu regulāras apspriedes ar galvenajām ieinteresētajām pusēm, piemēram, muitas iestādēm, jūras transporta nozares pārstāvjiem, kravu pārvadātājiem un darbiniekiem, un lai tās tiktu informētas par panākumiem un šķēršļiem īstenošanas procesā.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  EESK atzinums par tematu “Jūras maģistrāles un to iekļaušana loģistikas ķēdēs”, OV C 151, 16.6.2008., 20. lpp.

1

EESK atzinums par tematu “Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika”, OV C 211, 19.8.2008., 31. lpp.

EESK atzinums par tematu “Eiropas jūras transporta telpa / ziņošanas formalitātes kuģiem”, OV C 128, 18.5.2010., 131. lpp.

EESK atzinums par tematu “Baltā grāmata “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu” ”, OV C 24, 28.1.2012., 146. lpp.

EESK atzinums par tematu “Jūras nozaru izaugsme”,
  OV C 161, 6.6.2013., 87. lpp.

,

EESK atzinums par tematu “Satvars turpmākajai ES ostu politikai”, vēl nav publicēts OV.

(2)  EESK atzinums par muitas savienības stāvokli, OV C 271, 19.9.2013, 66. lpp.

2

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/145 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/145

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “2015. gada starptautiskais nolīgums par klimata pārmaiņām: starptautiskās klimata politikas veidošana laikposmam pēc 2020. gada””

COM(2013) 167 final

2014/C 67/29

Ziņotājs:
  Josef ZBOŘIL

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2013. gada 8. maijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “2015. gada starptautiskais nolīgums par klimata pārmaiņām: starptautiskās klimata politikas veidošana laikposmam pēc 2020. gada””

COM(2013) 167 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2013. gada 1. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar 120 balsīm par, 3 balsīm pret un 9 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | EESK pauž viedokli, ka Eiropas rīcībai jābūt proaktīvai, vērienīgai un reālistiskai attiecībā uz to, ko iespējams panākt, kā tas jau tika norādīts EESK atzinumā “Ekonomika ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni — ceļvedis 2050. gadam” (1), un spējīgai pielāgoties pārmaiņām starptautiskajā vidē. Ilgtspējas visu trīs pīlāru iekļaušana, kā arī pārredzamība un pārskatatbildība ir priekšnosacījumi, lai jebkāds turpmākais nolīgums klimata jomā būtu sekmīgs. Tāda Eiropas Savienība, kura spēs tikt galā ar ārējiem izaicinājumiem, spēs arī saviem iedzīvotājiem sniegt jaunas vadlīnijas. |
| --- | --- |

1.1

EESK pauž viedokli, ka Eiropas rīcībai jābūt proaktīvai, vērienīgai un reālistiskai attiecībā uz to, ko iespējams panākt, kā tas jau tika norādīts EESK atzinumā “Ekonomika ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni — ceļvedis 2050. gadam” (1), un spējīgai pielāgoties pārmaiņām starptautiskajā vidē. Ilgtspējas visu trīs pīlāru iekļaušana, kā arī pārredzamība un pārskatatbildība ir priekšnosacījumi, lai jebkāds turpmākais nolīgums klimata jomā būtu sekmīgs. Tāda Eiropas Savienība, kura spēs tikt galā ar ārējiem izaicinājumiem, spēs arī saviem iedzīvotājiem sniegt jaunas vadlīnijas.

| 1.2 | Komisijas dokuments sniedz visaptverošu pamatu diskusijām un darbam, gatavojoties turpmākajām sarunām klimata pārmaiņu jomā ar mērķi 2015. gadā noslēgt reālistisku pasaules mēroga nolīgumu. |
| --- | --- |

1.2

Komisijas dokuments sniedz visaptverošu pamatu diskusijām un darbam, gatavojoties turpmākajām sarunām klimata pārmaiņu jomā ar mērķi 2015. gadā noslēgt reālistisku pasaules mēroga nolīgumu.

| 1.3 | Komiteja atzinīgi vērtē iniciatīvu aplūkot gaidāmā starptautiskā nolīguma būtiskos principus un atbalsta Komisiju turpmākajā sagatavošanas darbā, kas nepieciešams, lai šim nolīgumam izveidotu ietvaru, kurā ņemti vērā tādi principi kā vispārēja piemērojamība, vērienīgums, efektivitāte, taisnīgums un līdzsvarotība, pārredzamība un juridisks obligātums. Starptautiskajām sarunām par klimata pārmaiņām jābūt forumam, kurā valstis viena otru mudina virzīties uz priekšu un nevis kavē. |
| --- | --- |

1.3

Komiteja atzinīgi vērtē iniciatīvu aplūkot gaidāmā starptautiskā nolīguma būtiskos principus un atbalsta Komisiju turpmākajā sagatavošanas darbā, kas nepieciešams, lai šim nolīgumam izveidotu ietvaru, kurā ņemti vērā tādi principi kā vispārēja piemērojamība, vērienīgums, efektivitāte, taisnīgums un līdzsvarotība, pārredzamība un juridisks obligātums. Starptautiskajām sarunām par klimata pārmaiņām jābūt forumam, kurā valstis viena otru mudina virzīties uz priekšu un nevis kavē.

| 1.4 | Turpmākajā darbā galvenā uzmanība jāpievērš 2015. gada starptautiskā nolīguma vispārējas atzīšanas nodrošināšanai, jo pasaules ģeopolitiskais un ekonomikas stāvoklis īsā laika posmā ir ievērojami mainījies. Šīs nozīmīgās pārmaiņas ir jāņem vērā, un rūpīgi jāapsver ES klimata un enerģētikas politikas loma ekonomikas lejupslīdē, kā arī to, kādai šai politikai vajadzētu būt turpmākajos gados. EESK atgādina savu viedokli, ko tā pauda atzinumā par ES septīto vides rīcības programmu (2): cēloņi gan finanšu un ekonomikas, gan arī ekoloģiskajai krīzei — kura, citstarp, izpaužas kā nelabvēlīgas klimata pārmaiņas — meklējami finanšu un dabas resursu pārmērīgā izmantošanā un, lai šīs krīzes pārvarētu, pilnībā jāmaina domāšana, kā tas paredzēts, piemēram, ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijā. Nākotnes ekonomikā būs jāizmanto galvenokārt ar fosilo kurināmo nesaistīti enerģijas avoti. Lai gan ES politika joprojām ir vērienīga, mērķi būtu jāizvirza pakāpeniski, atbilstoši globālajai videi, un skaidri jādefinē visi nosacījumi. |
| --- | --- |

1.4

Turpmākajā darbā galvenā uzmanība jāpievērš 2015. gada starptautiskā nolīguma vispārējas atzīšanas nodrošināšanai, jo pasaules ģeopolitiskais un ekonomikas stāvoklis īsā laika posmā ir ievērojami mainījies. Šīs nozīmīgās pārmaiņas ir jāņem vērā, un rūpīgi jāapsver ES klimata un enerģētikas politikas loma ekonomikas lejupslīdē, kā arī to, kādai šai politikai vajadzētu būt turpmākajos gados. EESK atgādina savu viedokli, ko tā pauda atzinumā par ES septīto vides rīcības programmu (2): cēloņi gan finanšu un ekonomikas, gan arī ekoloģiskajai krīzei — kura, citstarp, izpaužas kā nelabvēlīgas klimata pārmaiņas — meklējami finanšu un dabas resursu pārmērīgā izmantošanā un, lai šīs krīzes pārvarētu, pilnībā jāmaina domāšana, kā tas paredzēts, piemēram, ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijā. Nākotnes ekonomikā būs jāizmanto galvenokārt ar fosilo kurināmo nesaistīti enerģijas avoti. Lai gan ES politika joprojām ir vērienīga, mērķi būtu jāizvirza pakāpeniski, atbilstoši globālajai videi, un skaidri jādefinē visi nosacījumi.

| 1.5 | Starptautiskā ekonomiskā situācija un vispārēji pieņemts pārvaldības process noteikti ietekmēs turpmākās diskusijas par nākamo starptautisko nolīgumu klimata pārmaiņu jomā. Šo procesu virzīs pasaules ekonomikas lielvaras. Eiropas Savienībai jābūt labi sagatavotai uzņemties savu pasaules mēroga lomu — vadīt procesu, rādot labu piemēru. Eiropas Savienībai arī jārūpējas, lai tā nezaudētu līdz šim neapšaubāmi vadošās pozīcijas klimata pārmaiņu ierobežošanas un tehnoloģiju izstrādes jomā. Ir jāveic papildu (objektīva) analīze par Kioto protokola vispārējo novērtēšanu, ieskaitot visas tā priekšrocības un trūkumus, un ir jāizdara attiecīgi secinājumi pirms 2015. gada nolīguma izstrādes. Jaunā nolīguma izstrādē nozīmīgs faktors būs arī nākamais (2014. gada) Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 5. izvērtējuma ziņojums par klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

1.5

Starptautiskā ekonomiskā situācija un vispārēji pieņemts pārvaldības process noteikti ietekmēs turpmākās diskusijas par nākamo starptautisko nolīgumu klimata pārmaiņu jomā. Šo procesu virzīs pasaules ekonomikas lielvaras. Eiropas Savienībai jābūt labi sagatavotai uzņemties savu pasaules mēroga lomu — vadīt procesu, rādot labu piemēru. Eiropas Savienībai arī jārūpējas, lai tā nezaudētu līdz šim neapšaubāmi vadošās pozīcijas klimata pārmaiņu ierobežošanas un tehnoloģiju izstrādes jomā. Ir jāveic papildu (objektīva) analīze par Kioto protokola vispārējo novērtēšanu, ieskaitot visas tā priekšrocības un trūkumus, un ir jāizdara attiecīgi secinājumi pirms 2015. gada nolīguma izstrādes. Jaunā nolīguma izstrādē nozīmīgs faktors būs arī nākamais (2014. gada) Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 5. izvērtējuma ziņojums par klimata pārmaiņām.

| 1.6 | Šobrīd joprojām valda vispārēja zinātnieku vienprātība, ka nekādā gadījumā nedrīkstētu pieļaut globālās temperatūras paaugstināšanos vairāk nekā par 2 grādiem salīdzinājumā ar pagājušā gadsimta deviņdesmito gadu līmeni, un ka siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju atmosfērā vajadzēs stabilizēt aptuveni pašreizējā līmenī. Lai to panāktu, klimatam kaitīgu gāzu emisijas būtiski jāsamazina. Taču pašlaik siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoms gadu no gada pastāvīgi palielinās. Lai gan tas, ka tiek īstenoti aizvien plašāki pasākumi emisiju ierobežošanai, vērtējams atzinīgi, tie tomēr tālu atpaliek no tā, kas ir vajadzīgs, lai panāktu līmeņa stabilizēšanos. Sarunu jaunās kārtas vispārējam mērķim tādēļ jābūt šādam: no jauna pasteidzināt minēto procesu un nodrošināt daudz vērienīgākas saistības un rīcību no visu valstu un visas sabiedrības puses. |
| --- | --- |

1.6

Šobrīd joprojām valda vispārēja zinātnieku vienprātība, ka nekādā gadījumā nedrīkstētu pieļaut globālās temperatūras paaugstināšanos vairāk nekā par 2 grādiem salīdzinājumā ar pagājušā gadsimta deviņdesmito gadu līmeni, un ka siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju atmosfērā vajadzēs stabilizēt aptuveni pašreizējā līmenī. Lai to panāktu, klimatam kaitīgu gāzu emisijas būtiski jāsamazina. Taču pašlaik siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoms gadu no gada pastāvīgi palielinās. Lai gan tas, ka tiek īstenoti aizvien plašāki pasākumi emisiju ierobežošanai, vērtējams atzinīgi, tie tomēr tālu atpaliek no tā, kas ir vajadzīgs, lai panāktu līmeņa stabilizēšanos. Sarunu jaunās kārtas vispārējam mērķim tādēļ jābūt šādam: no jauna pasteidzināt minēto procesu un nodrošināt daudz vērienīgākas saistības un rīcību no visu valstu un visas sabiedrības puses.

| 1.7 | Sagatavošanas posmā rūpīgi jāizvērtē sarunu vedēju pušu intereses, lai izvairītos no iespējamiem interešu konfliktiem, un jāapzina un jāizmanto sinerģijas. Būtu jānosaka vērienīgi un reālistiski pasākumi un mērķi, pamatojoties uz konsensu un sadarbojoties ar tiem, kuriem šie pasākumi būs jāīsteno. Iesakot pasākumus un mērķus, pozitīvi stimuli varētu atvieglot to vispārēju atzīšanu un nodrošināt pilnīgu īstenošanu. |
| --- | --- |

1.7

Sagatavošanas posmā rūpīgi jāizvērtē sarunu vedēju pušu intereses, lai izvairītos no iespējamiem interešu konfliktiem, un jāapzina un jāizmanto sinerģijas. Būtu jānosaka vērienīgi un reālistiski pasākumi un mērķi, pamatojoties uz konsensu un sadarbojoties ar tiem, kuriem šie pasākumi būs jāīsteno. Iesakot pasākumus un mērķus, pozitīvi stimuli varētu atvieglot to vispārēju atzīšanu un nodrošināt pilnīgu īstenošanu.

| 1.8 | Minēto būs iespējams panākt vienīgi tad, ja tiks veikts pārredzams un rūpīgs novērtējums par klimata pārmaiņu politikas efektivitāti, izmaksām un pozitīvo ietekmi uz ekonomiku un sabiedrību kopumā. Komiteja piekrīt Komisijas paziņojumā paustajam, ka 2015. gada nolīgumam jābūt globāli iekļaujošam, proti, tajā jāparedz saistības, kas ir attiecināmas uz visām valstīm — gan attīstītajām, gan jaunattīstības valstīm. |
| --- | --- |

1.8

Minēto būs iespējams panākt vienīgi tad, ja tiks veikts pārredzams un rūpīgs novērtējums par klimata pārmaiņu politikas efektivitāti, izmaksām un pozitīvo ietekmi uz ekonomiku un sabiedrību kopumā. Komiteja piekrīt Komisijas paziņojumā paustajam, ka 2015. gada nolīgumam jābūt globāli iekļaujošam, proti, tajā jāparedz saistības, kas ir attiecināmas uz visām valstīm — gan attīstītajām, gan jaunattīstības valstīm.

| 1.9 | Vietējā līmenī (kopienās, nozarēs) īstenota rīcība un pasākumi, neskatoties uz to, ka jauns globāls nolīgums klimata pārmaiņu jomā vēl nav pieņemts, ir plašas pilsoniskās sabiedrības proaktīvās pieejas lielisks piemērs. Faktiski pilsoniskajai sabiedrībai jābūt svarīgai procesa dalībniecei, — tas noteikti attiecas uz politikas un mērķu, kas tiks iekļauti 2015. gada nolīgumā, īstenošanu. Tai jāaicina politiķus pielikt lielākas pūles un jāuzrauga, lai lēmumu pieņēmēji tiešām pildītu solījumus vairāk rūpēties par klimata pārmaiņu ierobežošanu (piemēram, apņemšanos pārtraukt subsidēt fosilo kurināmo). Tādēļ pieņemtajai politikai gan jāatbilst pārredzamības un pārskatatbildības prasībām, kuru īstenošanu pilsoniskā sabiedrība vēlas redzēt, gan jāizvairās no sociālās un saimnieciskās nevienlīdzības. Minētais 2015. gada nolīgums būtu pirmais solis ceļā uz globālo pāreju enerģētikas jomā. |
| --- | --- |

1.9

Vietējā līmenī (kopienās, nozarēs) īstenota rīcība un pasākumi, neskatoties uz to, ka jauns globāls nolīgums klimata pārmaiņu jomā vēl nav pieņemts, ir plašas pilsoniskās sabiedrības proaktīvās pieejas lielisks piemērs. Faktiski pilsoniskajai sabiedrībai jābūt svarīgai procesa dalībniecei, — tas noteikti attiecas uz politikas un mērķu, kas tiks iekļauti 2015. gada nolīgumā, īstenošanu. Tai jāaicina politiķus pielikt lielākas pūles un jāuzrauga, lai lēmumu pieņēmēji tiešām pildītu solījumus vairāk rūpēties par klimata pārmaiņu ierobežošanu (piemēram, apņemšanos pārtraukt subsidēt fosilo kurināmo). Tādēļ pieņemtajai politikai gan jāatbilst pārredzamības un pārskatatbildības prasībām, kuru īstenošanu pilsoniskā sabiedrība vēlas redzēt, gan jāizvairās no sociālās un saimnieciskās nevienlīdzības. Minētais 2015. gada nolīgums būtu pirmais solis ceļā uz globālo pāreju enerģētikas jomā.

| 1.10 | Lai demonstrētu vadošo lomu un spētu vairāk ietekmēt starptautiskās sarunas, ES pašai apņēmīgi jāuzņemas tālejošāki mērķi 2020. un 2030. gadam un jāapliecina, ka šādu mērķu īstenošana ir svarīgs elements tās plānos ekonomikas atveseļošanai un pārejai uz ilgtspējīgāku nākotni. Tādēļ Komiteja saglabā savu nostāju un aicina, pirmkārt, pilnībā īstenot visus līdz 2020. gadam noteiktos mērķus saistībā ar oglekļa dioksīda emisijām un, otrkārt, virzībā uz mērķi līdz 2050. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju (SEG) samazinājumu par 80–95 % atkārtoti apsvērt, vai 2020. gadam izvirzīto mērķi par emisiju samazināšanu nevajadzētu paaugstināt līdz 25 %. Komiteja joprojām mudina ES noteikt indikatīvus mērķus SEG samazināšanai — par 40 % līdz 2030. gadam un par 60 % līdz 2040. gadam, kā arī papildināt šos mērķus ar juridiski saistošiem pasākumiem, kas nodrošinātu minēto samazinājumu sasniegšanu. Šādi ilgtermiņa orientējoši mērķi ir nepieciešami kā kritēriji, kas ieguldītājiem un lēmumu pieņēmējiem Eiropā nodrošinātu prognozējamību un stabilitāti. Tie nodrošinātu arī stabilu atsauces punktu līmenim, cik augsti mērķi būtu jātiecas izvirzīt starptautiskajās sarunās. |
| --- | --- |

1.10

Lai demonstrētu vadošo lomu un spētu vairāk ietekmēt starptautiskās sarunas, ES pašai apņēmīgi jāuzņemas tālejošāki mērķi 2020. un 2030. gadam un jāapliecina, ka šādu mērķu īstenošana ir svarīgs elements tās plānos ekonomikas atveseļošanai un pārejai uz ilgtspējīgāku nākotni. Tādēļ Komiteja saglabā savu nostāju un aicina, pirmkārt, pilnībā īstenot visus līdz 2020. gadam noteiktos mērķus saistībā ar oglekļa dioksīda emisijām un, otrkārt, virzībā uz mērķi līdz 2050. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju (SEG) samazinājumu par 80–95 % atkārtoti apsvērt, vai 2020. gadam izvirzīto mērķi par emisiju samazināšanu nevajadzētu paaugstināt līdz 25 %. Komiteja joprojām mudina ES noteikt indikatīvus mērķus SEG samazināšanai — par 40 % līdz 2030. gadam un par 60 % līdz 2040. gadam, kā arī papildināt šos mērķus ar juridiski saistošiem pasākumiem, kas nodrošinātu minēto samazinājumu sasniegšanu. Šādi ilgtermiņa orientējoši mērķi ir nepieciešami kā kritēriji, kas ieguldītājiem un lēmumu pieņēmējiem Eiropā nodrošinātu prognozējamību un stabilitāti. Tie nodrošinātu arī stabilu atsauces punktu līmenim, cik augsti mērķi būtu jātiecas izvirzīt starptautiskajās sarunās.

| 1.11 | Ir grūti iedomāties, kā pašreizējā sarunu formātā, proti, emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēmā, būs iespējams ievērot kaut tikai pasaules lielvaru atšķirīgās intereses, nemaz nerunājot par pārējām valstīm. Vairākas ieinteresētās puses ir paudušas atrunas un ir ierosinājušas alternatīvas turpmākajam sarunu formātam. Alternatīvas jaunas koncepcijas izmantošanai līguma izstrādes procesā būtu jāizvērtē, par pamatu izmantojot tādus projektus kā “plānošanas rīku oglekļa dioksīda emisiju novērtēšanai” vai starptautisku “oglekļa nodokli”, vai arī Indijas pausto ierosinājumu noteikt emisijas tiesības katram iedzīvotājam, vai minēto pieeju apvienojumu. |
| --- | --- |

1.11

Ir grūti iedomāties, kā pašreizējā sarunu formātā, proti, emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēmā, būs iespējams ievērot kaut tikai pasaules lielvaru atšķirīgās intereses, nemaz nerunājot par pārējām valstīm. Vairākas ieinteresētās puses ir paudušas atrunas un ir ierosinājušas alternatīvas turpmākajam sarunu formātam. Alternatīvas jaunas koncepcijas izmantošanai līguma izstrādes procesā būtu jāizvērtē, par pamatu izmantojot tādus projektus kā “plānošanas rīku oglekļa dioksīda emisiju novērtēšanai” vai starptautisku “oglekļa nodokli”, vai arī Indijas pausto ierosinājumu noteikt emisijas tiesības katram iedzīvotājam, vai minēto pieeju apvienojumu.

| 1.12 | EESK pilnībā atbalsta paziņojumā pausto nostāju, proti, ka mēs nevaram gaidīt, līdz 2015. gada nolīgums būs stājies spēkā 2020. gadā, jo pasākumi, ko īstenosim līdz 2020. gadam būs izšķiroši, lai ievirzītu politiku pareizajā gultnē. Šiem pasākumiem jābūt rūpīgi pārdomātiem un jābalstās uz reāliem un uzskatāmiem sasniegumiem zinātnē, tehnoloģijā un izstrādē, kā EESK to aprakstījusi atzinumā par tematu “Ekonomika ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni — ceļvedis 2050. gadam” (3). |
| --- | --- |

1.12

EESK pilnībā atbalsta paziņojumā pausto nostāju, proti, ka mēs nevaram gaidīt, līdz 2015. gada nolīgums būs stājies spēkā 2020. gadā, jo pasākumi, ko īstenosim līdz 2020. gadam būs izšķiroši, lai ievirzītu politiku pareizajā gultnē. Šiem pasākumiem jābūt rūpīgi pārdomātiem un jābalstās uz reāliem un uzskatāmiem sasniegumiem zinātnē, tehnoloģijā un izstrādē, kā EESK to aprakstījusi atzinumā par tematu “Ekonomika ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni — ceļvedis 2050. gadam” (3).

2.   Komisijas dokuments

| 2.1 | Starptautiskā sabiedrība 2011. gadā uzsāka sarunas par jaunu starptautisku nolīgumu, kas paredzētu kolektīvi rīkoties, lai aizsargātu planētas klimata sistēmu. Par minēto nolīgumu, kura izstrāde jāpabeidz līdz 2015. gada beigām un kura īstenošana jāsāk 2020. gadā, pašlaik norit sarunas, un šo procesu dēvē par “Durbanas Pastiprinātas rīcības platformu” (ADP). |
| --- | --- |

2.1

Starptautiskā sabiedrība 2011. gadā uzsāka sarunas par jaunu starptautisku nolīgumu, kas paredzētu kolektīvi rīkoties, lai aizsargātu planētas klimata sistēmu. Par minēto nolīgumu, kura izstrāde jāpabeidz līdz 2015. gada beigām un kura īstenošana jāsāk 2020. gadā, pašlaik norit sarunas, un šo procesu dēvē par “Durbanas Pastiprinātas rīcības platformu” (ADP).

| 2.2 | 2015. gada nolīgumam līdz 2020. gadam būs jāapvieno vienā visaptverošā sistēmā pašreizējie dažnedažādie saistošie un nesaistošie režīmi, kas noteikti saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (turpmāk “Konvencija”). |
| --- | --- |

2.2

2015. gada nolīgumam līdz 2020. gadam būs jāapvieno vienā visaptverošā sistēmā pašreizējie dažnedažādie saistošie un nesaistošie režīmi, kas noteikti saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (turpmāk “Konvencija”).

| 2.3 | Kopenhāgenas–Kankunas vienpusējais, augšupvērstais solījumu došanas process ļāva īstenot starptautisku pieeju ar augstāku līdzdalības pakāpi. |
| --- | --- |

2.3

Kopenhāgenas–Kankunas vienpusējais, augšupvērstais solījumu došanas process ļāva īstenot starptautisku pieeju ar augstāku līdzdalības pakāpi.

| 2.4 | Izstrādājot 2015. gada nolīgumu, mums jāmācās no Konvencijas, Kioto protokola un Kopenhāgenas–Kankunas procesa panākumiem un trūkumiem. Mums būs jāatsakās no Ziemeļu–Dienvidu modeļa, kas raksturoja situāciju pasaulē 90. gados, un jāvirzās uz redzējumu, kura pamatā ir savstarpēja atkarība un kopīga atbildība. |
| --- | --- |

2.4

Izstrādājot 2015. gada nolīgumu, mums jāmācās no Konvencijas, Kioto protokola un Kopenhāgenas–Kankunas procesa panākumiem un trūkumiem. Mums būs jāatsakās no Ziemeļu–Dienvidu modeļa, kas raksturoja situāciju pasaulē 90. gados, un jāvirzās uz redzējumu, kura pamatā ir savstarpēja atkarība un kopīga atbildība.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1 | EESK atzinumā par ES septīto vides rīcības programmu (4) jau uzsvērusi, ka ir vērojamas paralēles starp finanšu krīzi un ekonomisko krīzi. Abas krīzes izraisīja ilgtnespējīga rīcība ar ekonomiskajiem vai, attiecīgi, dabas resursiem. Komiteja minētajā atzinumā uzsvēra, ka attiecībā “uz vides krīzi vajadzīga līdzīga reakcija kā ar fiskālo paktu apstiprinātie pasākumi finanšu krīzes pārvarēšanai: skaidras prasības, skaidri rādītāji, uzraudzība un sankcijas”. Tas pats attiecināms arī uz gaidāmajām sarunām par klimata pārmaiņām, no kurām tiek sagaidīts skaidrs signāls, ka tiks veidota globāla, resursus taupoša ekonomika ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. |
| --- | --- |

3.1

EESK atzinumā par ES septīto vides rīcības programmu (4) jau uzsvērusi, ka ir vērojamas paralēles starp finanšu krīzi un ekonomisko krīzi. Abas krīzes izraisīja ilgtnespējīga rīcība ar ekonomiskajiem vai, attiecīgi, dabas resursiem. Komiteja minētajā atzinumā uzsvēra, ka attiecībā “uz vides krīzi vajadzīga līdzīga reakcija kā ar fiskālo paktu apstiprinātie pasākumi finanšu krīzes pārvarēšanai: skaidras prasības, skaidri rādītāji, uzraudzība un sankcijas”. Tas pats attiecināms arī uz gaidāmajām sarunām par klimata pārmaiņām, no kurām tiek sagaidīts skaidrs signāls, ka tiks veidota globāla, resursus taupoša ekonomika ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni.

| 3.2 | Ir notikušas svarīgas ģeopolitiskas pārmaiņas, un tās jāņem vērā, gatavojot sarunu stratēģiju. Īsā laika posmā pasaules ģeopolitiskā un ekonomiskā situācija ir krasi mainījusies. Šīs fundamentālās pārmaiņas daļēji ir izraisījusi finanšu krīze, ko Eiropas Savienībā papildināja arī ekonomikas krīze; uzņēmējdarbības ieguldījumu rādītājs ir samazinājies no 23 punktiem (2008. gadā) līdz 18,3 punktiem (2013. gada pirmajā pusgadā) (Eurostat). Plānojot paredzamās sarunas, ir rūpīgi jāizvērtē ES klimata un enerģētikas politikas loma ekonomikas lejupslīdē. |
| --- | --- |

3.2

Ir notikušas svarīgas ģeopolitiskas pārmaiņas, un tās jāņem vērā, gatavojot sarunu stratēģiju. Īsā laika posmā pasaules ģeopolitiskā un ekonomiskā situācija ir krasi mainījusies. Šīs fundamentālās pārmaiņas daļēji ir izraisījusi finanšu krīze, ko Eiropas Savienībā papildināja arī ekonomikas krīze; uzņēmējdarbības ieguldījumu rādītājs ir samazinājies no 23 punktiem (2008. gadā) līdz 18,3 punktiem (2013. gada pirmajā pusgadā) (Eurostat). Plānojot paredzamās sarunas, ir rūpīgi jāizvērtē ES klimata un enerģētikas politikas loma ekonomikas lejupslīdē.

| 3.3 | Ar līdzšinējiem centieniem nepietiek. Starptautiskā ekonomiskā situācija noteikti ietekmēs turpmākās diskusijas par nākamo starptautisko nolīgumu klimata pārmaiņu jomā, un šo procesu virzīs pasaules ekonomikas lielvaras, proti, Ķīna un ASV, kā arī Indija un pārējās BRIC valstis (kuras 2012. gadā kopā saražoja 61,8 % no pasaules emisijām). Līdz 2020. gadam tiks uzbūvētas jaunas ar oglēm darbināmas spēkstacijas, kuru kopējā jauda būs 499–600 gigavati enerģijas. ES ekonomikā lejupslīdes dēļ ir likvidēti 3,8 miljoni darbvietu un rūpnieciskā ražošana ir samazinājusies par aptuveni 20 %, turpretī darba ņēmēju skaits atjaunojamo energoresursu nozarē un energotaupības pasākumu jomā ir palielinājies. |
| --- | --- |

3.3

Ar līdzšinējiem centieniem nepietiek. Starptautiskā ekonomiskā situācija noteikti ietekmēs turpmākās diskusijas par nākamo starptautisko nolīgumu klimata pārmaiņu jomā, un šo procesu virzīs pasaules ekonomikas lielvaras, proti, Ķīna un ASV, kā arī Indija un pārējās BRIC valstis (kuras 2012. gadā kopā saražoja 61,8 % no pasaules emisijām). Līdz 2020. gadam tiks uzbūvētas jaunas ar oglēm darbināmas spēkstacijas, kuru kopējā jauda būs 499–600 gigavati enerģijas. ES ekonomikā lejupslīdes dēļ ir likvidēti 3,8 miljoni darbvietu un rūpnieciskā ražošana ir samazinājusies par aptuveni 20 %, turpretī darba ņēmēju skaits atjaunojamo energoresursu nozarē un energotaupības pasākumu jomā ir palielinājies.

| 3.4 | Klimata aizsardzības jomā tomēr vērojamas ļoti pozitīvas iezīmes.






  — | Atjaunojamās enerģijas iekārtas ES veidoja 71,3 % no visām 2011. gadā uzstādītajām jaunajām iekārtām (32 GW no kopējās jaunizveidotās enerģijas jaudas (44,9 GW)), 2012. gadā atjaunojamās enerģijas iekārtas veidoja 69 % no uzstādītajām jaunajām iekārtām (31 GW no kopējās jaunizveidotās enerģijas jaudas (44,6 GW)). 2011. gadā ekspluatācijā tika nodotas jaunas ar akmeņoglēm kurināmas spēkstacijas ar 2,1 GW kopējo jaudu, bet ekspluatācija tika pārtraukta ar akmeņoglēm kurināmās spēkstacijās, kuru kopējā jauda bija 840 MW. 2012. gadā ekspluatācija tika pārtraukta ar akmeņoglēm kurināmās spēkstacijās ar kopējo jaudu 5,4 GW apmērā, kas gandrīz divas reizes pārsniedza ekspluatācijā nodoto ar akmeņoglēm kurināmo spēkstaciju jaudu (3 GW). |
| --- | --- | --- |

3.4

Klimata aizsardzības jomā tomēr vērojamas ļoti pozitīvas iezīmes.

—

Atjaunojamās enerģijas iekārtas ES veidoja 71,3 % no visām 2011. gadā uzstādītajām jaunajām iekārtām (32 GW no kopējās jaunizveidotās enerģijas jaudas (44,9 GW)), 2012. gadā atjaunojamās enerģijas iekārtas veidoja 69 % no uzstādītajām jaunajām iekārtām (31 GW no kopējās jaunizveidotās enerģijas jaudas (44,6 GW)). 2011. gadā ekspluatācijā tika nodotas jaunas ar akmeņoglēm kurināmas spēkstacijas ar 2,1 GW kopējo jaudu, bet ekspluatācija tika pārtraukta ar akmeņoglēm kurināmās spēkstacijās, kuru kopējā jauda bija 840 MW. 2012. gadā ekspluatācija tika pārtraukta ar akmeņoglēm kurināmās spēkstacijās ar kopējo jaudu 5,4 GW apmērā, kas gandrīz divas reizes pārsniedza ekspluatācijā nodoto ar akmeņoglēm kurināmo spēkstaciju jaudu (3 GW).

| — | Ķīnas radīto emisiju lielais kopapjoms (26,7 % no visas pasaules kopējām emisijām) jāskata, ņemot vērā tās iedzīvotāju īpatsvara attiecību pret pasaules iedzīvotāju kopskaitu (19 %). Salīdzinājumā ar ES (7 % pasaules iedzīvotāju, 11,5 % SEG emisiju) vai ASV (4,4 % pasaules iedzīvotāju un 16,8 % kopējo SEG emisiju) Ķīnā emisiju apjoms uz vienu iedzīvotāju joprojām ir relatīvi neliels. Jāatzīmē, ka Ķīna ir apņēmusies veicināt vēja enerģijas un citu atjaunojamo energoresursu izmantošanu, palielinot nefosilā kurināmā izmantošanas īpatsvaru tās kopējā energoresursu struktūrā, jo Ķīna ir paredzējusi līdz 2020. gadam par 40–50 % samazināt savu oglekļa dioksīda emisiju līmeni uz vienu IKP vienību. |
| --- | --- |

—

Ķīnas radīto emisiju lielais kopapjoms (26,7 % no visas pasaules kopējām emisijām) jāskata, ņemot vērā tās iedzīvotāju īpatsvara attiecību pret pasaules iedzīvotāju kopskaitu (19 %). Salīdzinājumā ar ES (7 % pasaules iedzīvotāju, 11,5 % SEG emisiju) vai ASV (4,4 % pasaules iedzīvotāju un 16,8 % kopējo SEG emisiju) Ķīnā emisiju apjoms uz vienu iedzīvotāju joprojām ir relatīvi neliels. Jāatzīmē, ka Ķīna ir apņēmusies veicināt vēja enerģijas un citu atjaunojamo energoresursu izmantošanu, palielinot nefosilā kurināmā izmantošanas īpatsvaru tās kopējā energoresursu struktūrā, jo Ķīna ir paredzējusi līdz 2020. gadam par 40–50 % samazināt savu oglekļa dioksīda emisiju līmeni uz vienu IKP vienību.

| — | ASV atjaunojamie energoresursi attīstās strauji. 2012. gadā pirmo reizi ASV vēsturē vēja enerģija kļuva par galveno jaunās elektrības ražošanas jaudas avotu, nodrošinot vairāk nekā 13 GW jeb aptuveni 43 % no tīklam pievienotās jaunās elektroenerģijas. |
| --- | --- |

—

ASV atjaunojamie energoresursi attīstās strauji. 2012. gadā pirmo reizi ASV vēsturē vēja enerģija kļuva par galveno jaunās elektrības ražošanas jaudas avotu, nodrošinot vairāk nekā 13 GW jeb aptuveni 43 % no tīklam pievienotās jaunās elektroenerģijas.

| 3.5 | Pasaule šobrīd nav uz pareizā ceļa, lai sasniegtu valdību izvirzīto mērķi, proti, vidējās temperatūras celšanos pasaulē ilgtermiņā ierobežot līdz 2 grādiem pēc Celsija. Siltumnīcefekta gāzu emisijas pasaulē strauji pieaug, un 2013. gada maijā oglekļa dioksīda (CO2) koncentrācija atmosfērā pārsniedza 400 miljonās daļas. |
| --- | --- |

3.5

Pasaule šobrīd nav uz pareizā ceļa, lai sasniegtu valdību izvirzīto mērķi, proti, vidējās temperatūras celšanos pasaulē ilgtermiņā ierobežot līdz 2 grādiem pēc Celsija. Siltumnīcefekta gāzu emisijas pasaulē strauji pieaug, un 2013. gada maijā oglekļa dioksīda (CO2) koncentrācija atmosfērā pārsniedza 400 miljonās daļas.

| 3.6 | Domājams, ka līdz šim īstenotās politikas un pašreiz veikto pasākumu rezultātā vidējā temperatūra ilgtermiņā pieaugs par 3,6 līdz 5,3 grādiem pēc Celsija (salīdzinājumā ar temperatūras līmeni laika posmā pirms rūpniecības laikmeta), turklāt lielākā daļa no šā temperatūras pieauguma notiks šajā gadsimtā (šāds pieņēmums izdarīts, balstoties uz klimata modelēšanu). |
| --- | --- |

3.6

Domājams, ka līdz šim īstenotās politikas un pašreiz veikto pasākumu rezultātā vidējā temperatūra ilgtermiņā pieaugs par 3,6 līdz 5,3 grādiem pēc Celsija (salīdzinājumā ar temperatūras līmeni laika posmā pirms rūpniecības laikmeta), turklāt lielākā daļa no šā temperatūras pieauguma notiks šajā gadsimtā (šāds pieņēmums izdarīts, balstoties uz klimata modelēšanu).

| 3.7 | Lai reāli būtu iespējams sasniegt mērķi ierobežot vidējās temperatūras paaugstināšanos līdz 2 °C, ir jāveic reāli pasākumi laika posmā līdz 2020. gadam, kad, paredzams, stāsies spēkā jaunais starptautiskais nolīgums klimata pārmaiņu jomā. Šai sakarā galvenais ir enerģētikas jautājums, proti, uz enerģētikas nozari attiecināmas aptuveni divas trešdaļas no siltumnīcefekta gāzu emisijām, jo vairāk nekā 80 % no pasaules enerģijas patēriņa balstās uz fosilo kurināmo. |
| --- | --- |

3.7

Lai reāli būtu iespējams sasniegt mērķi ierobežot vidējās temperatūras paaugstināšanos līdz 2 °C, ir jāveic reāli pasākumi laika posmā līdz 2020. gadam, kad, paredzams, stāsies spēkā jaunais starptautiskais nolīgums klimata pārmaiņu jomā. Šai sakarā galvenais ir enerģētikas jautājums, proti, uz enerģētikas nozari attiecināmas aptuveni divas trešdaļas no siltumnīcefekta gāzu emisijām, jo vairāk nekā 80 % no pasaules enerģijas patēriņa balstās uz fosilo kurināmo.

| 3.8 | Neraugoties uz pozitīvu attīstību dažās valstīs, ar enerģiju saistītās oglekļa dioksīda emisijas pasaulē 2012. gadā pieauga par 1,4 %, sasniedzot 31,6 gigatonnas, kas ir vēsturē lielākais reģistrētais apjoms. Valstis, kuras nav ESAO dalībvalstis, 2000. gadā radīja 45 % no visām pasaules emisijām, savukārt patlaban šis skaitlis ir palielinājies jau līdz 60 %. CO2 emisiju pieaugumu pasaulē 2012. gadā visvairāk ietekmēja Ķīna, taču šis pieaugums bija viens no mazākajiem, kādu šī valsts pieredzējusi pēdējā desmitgadē; to galvenokārt noteica tas, ka tika izmantoti atjaunojamie energoresursi un panākts ievērojams uzlabojums Ķīnas tautsaimniecības energointensitātes jomā. |
| --- | --- |

3.8

Neraugoties uz pozitīvu attīstību dažās valstīs, ar enerģiju saistītās oglekļa dioksīda emisijas pasaulē 2012. gadā pieauga par 1,4 %, sasniedzot 31,6 gigatonnas, kas ir vēsturē lielākais reģistrētais apjoms. Valstis, kuras nav ESAO dalībvalstis, 2000. gadā radīja 45 % no visām pasaules emisijām, savukārt patlaban šis skaitlis ir palielinājies jau līdz 60 %. CO2 emisiju pieaugumu pasaulē 2012. gadā visvairāk ietekmēja Ķīna, taču šis pieaugums bija viens no mazākajiem, kādu šī valsts pieredzējusi pēdējā desmitgadē; to galvenokārt noteica tas, ka tika izmantoti atjaunojamie energoresursi un panākts ievērojams uzlabojums Ķīnas tautsaimniecības energointensitātes jomā.

| 3.9 | Amerikas Savienotajās Valstīs pāreja no ogļu uz gāzes izmantošanu elektroenerģijas ražošanā ļāva samazināt emisijas par 200 miljoniem tonnu, tādējādi noslīdot līdz pagājušā gadsimta 90. gadu vidū reģistrētajam līmenim. Neraugoties uz ogļu izmantošanas pieaugumu, saimnieciskās darbības vājināšanās rezultātā un pateicoties atjaunojamo energoresursu pieaugumam un emisiju ierobežojumam rūpniecības un enerģētikas nozarēs, emisijas Eiropā samazinājās par 50 miljoniem tonnu. Emisijas Japānā palielinājās par 70 miljoniem tonnu, jo pasākumi energoefektivitātes uzlabošanai nespēja pilnībā kompensēt fosilā kurināmā izmantošanas pieaugumu, kas bija saistīts ar kodolenerģijas izmantošanas samazinājumu. Pat ņemot vērā šobrīd īstenotos pasākumus, paredzams, ka ar enerģiju saistītās siltumnīcefekta gāzu emisijas visā pasaulē 2020. gadā sasniegs gandrīz 4 gigatonnas oglekļa dioksīda ekvivalenta (CO2 ekvivalents), kas ir vairāk nekā pieļaujamais līmenis, lai panāktu 2 °C mērķi; minētais ilustrē tā darba apjomu, kas vēl jāpaveic šajā desmitgadē, nemaz nerunājot par tālāku nākotni. |
| --- | --- |

3.9

Amerikas Savienotajās Valstīs pāreja no ogļu uz gāzes izmantošanu elektroenerģijas ražošanā ļāva samazināt emisijas par 200 miljoniem tonnu, tādējādi noslīdot līdz pagājušā gadsimta 90. gadu vidū reģistrētajam līmenim. Neraugoties uz ogļu izmantošanas pieaugumu, saimnieciskās darbības vājināšanās rezultātā un pateicoties atjaunojamo energoresursu pieaugumam un emisiju ierobežojumam rūpniecības un enerģētikas nozarēs, emisijas Eiropā samazinājās par 50 miljoniem tonnu. Emisijas Japānā palielinājās par 70 miljoniem tonnu, jo pasākumi energoefektivitātes uzlabošanai nespēja pilnībā kompensēt fosilā kurināmā izmantošanas pieaugumu, kas bija saistīts ar kodolenerģijas izmantošanas samazinājumu. Pat ņemot vērā šobrīd īstenotos pasākumus, paredzams, ka ar enerģiju saistītās siltumnīcefekta gāzu emisijas visā pasaulē 2020. gadā sasniegs gandrīz 4 gigatonnas oglekļa dioksīda ekvivalenta (CO2 ekvivalents), kas ir vairāk nekā pieļaujamais līmenis, lai panāktu 2 °C mērķi; minētais ilustrē tā darba apjomu, kas vēl jāpaveic šajā desmitgadē, nemaz nerunājot par tālāku nākotni.

| 3.10 | Starptautiskajās sarunās par klimata pārmaiņām panākts solījums līdz 2015. gadam vienoties par jaunu starptautisku nolīgumu, kas stātos spēkā 2020. gadā. Taču ekonomikas krīze ir negatīvi ietekmējusi ekoloģiski tīras enerģijas izmantošanas pieauguma tempu un CO2 emisiju tirgus. Šobrīd 8 % no pasaules CO2 emisijām ir atkarīgas no oglekļa cenas, savukārt 15 % saņem finansiālu stimulu — 110$ par tonnu — fosilā kurināmā subsīdiju veidā (ārpus ES). EESK aicina starptautisko sabiedrību 2015. gada nolīgumā par klimata pārmaiņām izpildīt solījumu, ko tā deva jau 2012. gada ANO konferences “Rio+20” noslēguma dokumentā, proti, ieviest obligātu prasību pārtraukt subsīdijas videi kaitīgajam fosilajam kurināmajam. Subsīdiju apjoms saskaņā ar Pasaules bankas aplēsēm sasniedz USD 780 miljardus gadā. |
| --- | --- |

3.10

Starptautiskajās sarunās par klimata pārmaiņām panākts solījums līdz 2015. gadam vienoties par jaunu starptautisku nolīgumu, kas stātos spēkā 2020. gadā. Taču ekonomikas krīze ir negatīvi ietekmējusi ekoloģiski tīras enerģijas izmantošanas pieauguma tempu un CO2 emisiju tirgus. Šobrīd 8 % no pasaules CO2 emisijām ir atkarīgas no oglekļa cenas, savukārt 15 % saņem finansiālu stimulu — 110$ par tonnu — fosilā kurināmā subsīdiju veidā (ārpus ES). EESK aicina starptautisko sabiedrību 2015. gada nolīgumā par klimata pārmaiņām izpildīt solījumu, ko tā deva jau 2012. gada ANO konferences “Rio+20” noslēguma dokumentā, proti, ieviest obligātu prasību pārtraukt subsīdijas videi kaitīgajam fosilajam kurināmajam. Subsīdiju apjoms saskaņā ar Pasaules bankas aplēsēm sasniedz USD 780 miljardus gadā.

| 3.11 | Gāzes un ogļu cenu savstarpējā dinamika atsevišķos reģionos veicina emisiju samazinājumu, taču citos to palēnina; savukārt kodolenerģijas nozare sastopas ar grūtībām, un plaša apjoma oglekļa uztveršana un uzglabāšana vēl joprojām ir tālu no realitātes. Neraugoties uz pieaugošo dinamiku energoefektivitātes uzlabošanas jomā, vēl joprojām pastāv plašs neizmantots ekonomiskais potenciāls. Atjaunojamās elektroenerģijas avoti (izņemot hidroelektroenerģiju) saņem mērķtiecīgu atbalstu no valdībām un uzstādīto jaudu ziņā uzrāda divos ciparos mērāmu izaugsmi. Lai panāktu ieguldījumus atjaunojamos energoresursos, vajadzētu stabilu saimniecisko vidi gan attiecībā uz oglekļa cenām, gan arī uz nodokļiem valstīs, kurās piemēro oglekļa dioksīda nodokli. |
| --- | --- |

3.11

Gāzes un ogļu cenu savstarpējā dinamika atsevišķos reģionos veicina emisiju samazinājumu, taču citos to palēnina; savukārt kodolenerģijas nozare sastopas ar grūtībām, un plaša apjoma oglekļa uztveršana un uzglabāšana vēl joprojām ir tālu no realitātes. Neraugoties uz pieaugošo dinamiku energoefektivitātes uzlabošanas jomā, vēl joprojām pastāv plašs neizmantots ekonomiskais potenciāls. Atjaunojamās elektroenerģijas avoti (izņemot hidroelektroenerģiju) saņem mērķtiecīgu atbalstu no valdībām un uzstādīto jaudu ziņā uzrāda divos ciparos mērāmu izaugsmi. Lai panāktu ieguldījumus atjaunojamos energoresursos, vajadzētu stabilu saimniecisko vidi gan attiecībā uz oglekļa cenām, gan arī uz nodokļiem valstīs, kurās piemēro oglekļa dioksīda nodokli.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1 | Kādam būtu jābūt 2015. gada līgumam, lai nodrošinātu, ka valstis var īstenot ilgtspējīgu ekonomisko attīstību, tās vienlaikus pamudinot dot taisnīgu ieguldījumu globālo SEG emisiju mazināšanā, un lai panāktu globālo emisiju jomā virzību uz mērķi nepieļaut, ka temperatūras paaugstināšanās sasniedz 2 °C? Vispirms, ir grūti iedomāties, kā pašreizējā sarunu formātā, proti, emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēmā, būs iespējams ievērot kaut tikai pasaules lielvaru atšķirīgās intereses, nemaz nerunājot par pārējām valstīm; taču, neraugoties uz to, taisnīgs ieguldījums no visām pusēm ir jebkādas turpmākas vienošanās obligāts priekšnosacījums. Tādēļ, vismaz kā alternatīva nolīgumam, būtu jāizstrādā savādāka koncepcija un jāatzīst pārvaldības problēmas. Jāatrod veids, kā nodrošināt, lai klimata pārmaiņu mazināšanai īstenotie pasākumi spētu sekmēt sociālo, ekonomikas un ekoloģisko izaugsmi un attīstību. Minēto iespējams panākt, vienīgi veicot pārskatāmu un rūpīgu novērtējumu par klimata pārmaiņu politikas efektivitāti, izmaksām un pozitīvo ietekmi uz ekonomiku un sabiedrību kopumā. Mums jāmācās no pieredzes saistībā ar Kioto protokolu, no tā sarežģītības un nepilnībām. Tam vajadzētu būt lietderīgam izejas punktam, sākot nopietnu darbu pie jaunas koncepcijas izstrādes. Kioto protokola piemērošanas perioda pagarinājums (Kioto II) un tajā paredzētā emisiju dalīta uzņemšanās ir ļoti spēcīgs signāls, kas liek apsvērt konceptuālas izmaiņas. |
| --- | --- |

4.1

Kādam būtu jābūt 2015. gada līgumam, lai nodrošinātu, ka valstis var īstenot ilgtspējīgu ekonomisko attīstību, tās vienlaikus pamudinot dot taisnīgu ieguldījumu globālo SEG emisiju mazināšanā, un lai panāktu globālo emisiju jomā virzību uz mērķi nepieļaut, ka temperatūras paaugstināšanās sasniedz 2 °C? Vispirms, ir grūti iedomāties, kā pašreizējā sarunu formātā, proti, emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēmā, būs iespējams ievērot kaut tikai pasaules lielvaru atšķirīgās intereses, nemaz nerunājot par pārējām valstīm; taču, neraugoties uz to, taisnīgs ieguldījums no visām pusēm ir jebkādas turpmākas vienošanās obligāts priekšnosacījums. Tādēļ, vismaz kā alternatīva nolīgumam, būtu jāizstrādā savādāka koncepcija un jāatzīst pārvaldības problēmas. Jāatrod veids, kā nodrošināt, lai klimata pārmaiņu mazināšanai īstenotie pasākumi spētu sekmēt sociālo, ekonomikas un ekoloģisko izaugsmi un attīstību. Minēto iespējams panākt, vienīgi veicot pārskatāmu un rūpīgu novērtējumu par klimata pārmaiņu politikas efektivitāti, izmaksām un pozitīvo ietekmi uz ekonomiku un sabiedrību kopumā. Mums jāmācās no pieredzes saistībā ar Kioto protokolu, no tā sarežģītības un nepilnībām. Tam vajadzētu būt lietderīgam izejas punktam, sākot nopietnu darbu pie jaunas koncepcijas izstrādes. Kioto protokola piemērošanas perioda pagarinājums (Kioto II) un tajā paredzētā emisiju dalīta uzņemšanās ir ļoti spēcīgs signāls, kas liek apsvērt konceptuālas izmaiņas.

| 4.2 | Kā 2015. gada nolīgums varētu vislabāk nodrošināt visu lielāko tautsaimniecību un nozaru līdzdalību un pēc iespējas samazināt oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risku starp tautsaimniecībām, kuru starpā ir sīva konkurence? Oglekļa dioksīda emisiju pārvirze ir fenomens, kas saistīts ne tikai ar energoietilpīgām rūpniecības nozarēm, kuru darbības apjoms, iespējams, tiks samazināts, bet emisiju pārvirze izriet no vispārējiem uzņēmējdarbības apstākļiem konkrētajā tautsaimniecības jomā. Nevienlīdzīgie apstākļi oglekļa dioksīda emisiju tirgos, galvenokārt starp konkurētspējīgākajiem reģioniem, ir izraisījuši ieguldījumu samazināšanos Eiropas Savienībā. Būtu jānosaka vērienīgi un reālistiski pasākumi un mērķi, pamatojoties uz konsensu un sadarbojoties ar tiem, kuriem šie pasākumi būs jāīsteno. Vienkāršs un taisnīgs 2015. gada nolīgums ir priekšnosacījums, lai radītu vienlīdzīgu uzņēmējdarbības vidi visos pasaules ekonomikas reģionos. |
| --- | --- |

4.2

Kā 2015. gada nolīgums varētu vislabāk nodrošināt visu lielāko tautsaimniecību un nozaru līdzdalību un pēc iespējas samazināt oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risku starp tautsaimniecībām, kuru starpā ir sīva konkurence? Oglekļa dioksīda emisiju pārvirze ir fenomens, kas saistīts ne tikai ar energoietilpīgām rūpniecības nozarēm, kuru darbības apjoms, iespējams, tiks samazināts, bet emisiju pārvirze izriet no vispārējiem uzņēmējdarbības apstākļiem konkrētajā tautsaimniecības jomā. Nevienlīdzīgie apstākļi oglekļa dioksīda emisiju tirgos, galvenokārt starp konkurētspējīgākajiem reģioniem, ir izraisījuši ieguldījumu samazināšanos Eiropas Savienībā. Būtu jānosaka vērienīgi un reālistiski pasākumi un mērķi, pamatojoties uz konsensu un sadarbojoties ar tiem, kuriem šie pasākumi būs jāīsteno. Vienkāršs un taisnīgs 2015. gada nolīgums ir priekšnosacījums, lai radītu vienlīdzīgu uzņēmējdarbības vidi visos pasaules ekonomikas reģionos.

| 4.3 | Kā 2015. gada nolīgums varētu visefektīvāk sekmēt klimata pārmaiņu politikas integrēšanu visās attiecīgajās politikas jomās? Kā tas varētu pamudināt īstenot papildinošus procesus un iniciatīvas, arī tādus, ko īsteno nevalstiskā sektora pārstāvji? Bez šaubām, visefektīvākais veids, kā sekmēt 2015. gada nolīguma integrēšanu visās attiecīgajās politikas jomās, ir nodrošināt tā vienkāršību. Pārāk daudzi nosacījumi attiecībā uz šā procesa organizēšanu tikai sarežģītu līguma īstenošanu. Svarīgi arī, lai par klimata pārmaiņu aspekta iekļaušanu citās politikas jomās tiktu veikts pārredzams ietekmes novērtējums. Kad klimata pārmaiņu aspekts tiek iekļauts citās politikas jomās, jānodrošina, lai tas notiktu pēc iespējas rentabli un prognozējami, neuzliekot iesaistītajām pusēm lieku administratīvo slogu. Priekšroka būtu jādod uz tirgus procesiem balstītām pieejām. |
| --- | --- |

4.3

Kā 2015. gada nolīgums varētu visefektīvāk sekmēt klimata pārmaiņu politikas integrēšanu visās attiecīgajās politikas jomās? Kā tas varētu pamudināt īstenot papildinošus procesus un iniciatīvas, arī tādus, ko īsteno nevalstiskā sektora pārstāvji? Bez šaubām, visefektīvākais veids, kā sekmēt 2015. gada nolīguma integrēšanu visās attiecīgajās politikas jomās, ir nodrošināt tā vienkāršību. Pārāk daudzi nosacījumi attiecībā uz šā procesa organizēšanu tikai sarežģītu līguma īstenošanu. Svarīgi arī, lai par klimata pārmaiņu aspekta iekļaušanu citās politikas jomās tiktu veikts pārredzams ietekmes novērtējums. Kad klimata pārmaiņu aspekts tiek iekļauts citās politikas jomās, jānodrošina, lai tas notiktu pēc iespējas rentabli un prognozējami, neuzliekot iesaistītajām pusēm lieku administratīvo slogu. Priekšroka būtu jādod uz tirgus procesiem balstītām pieejām.

| 4.4 | Pēc kādiem kritērijiem un principiem būtu jāvadās, lai noteiktu taisnīgu sadalījumu saistībām, kā 2015. gada nolīguma līgumslēdzējām pusēm būtu jāpiedalās klimata pārmaiņu mazināšanā, izmantojot tādu saistību spektru, kas atspoguļo valsts apstākļus, tiek plaši uzskatītas par taisnīgām un kopumā ir pietiekami vērienīgas? Emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēmas saglabāšanai būs nepieciešami kritēriji un principi, un vienmēr kādam šķitīs, ka attieksme pret viņu nav taisnīga vai ir nevienlīdzīga. Tomēr visos gadījumos būtu jāņem vērā konkrēto nozari ietekmējošā tirgus dinamika, to ietekmējošie jau esošie un ierosinātie noteikumi klimata pārmaiņu jomā, kā arī nozares gatavība īstenot centienus ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas un izmantot energoefektivitātes tehnoloģijas. Lai panāktu rezultātus un ilgtspējīgu risinājumu, visiem dalībniekiem jābūt stimulam strādāt, lai sasniegtu mērķus, piemēram, ierobežotu emisijas, paaugstinātu efektivitāti, sadarbotos izpētē, dalītos labas prakses piemēros u. c. “Oglekļa nodoklis” var maksimāli saskaņotā un efektīvā veidā palīdzēt panākt emisiju samazinājumu un gūt finansējumu izpētei un attīstībai, kā arī pielāgošanās pasākumiem. |
| --- | --- |

4.4

Pēc kādiem kritērijiem un principiem būtu jāvadās, lai noteiktu taisnīgu sadalījumu saistībām, kā 2015. gada nolīguma līgumslēdzējām pusēm būtu jāpiedalās klimata pārmaiņu mazināšanā, izmantojot tādu saistību spektru, kas atspoguļo valsts apstākļus, tiek plaši uzskatītas par taisnīgām un kopumā ir pietiekami vērienīgas? Emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēmas saglabāšanai būs nepieciešami kritēriji un principi, un vienmēr kādam šķitīs, ka attieksme pret viņu nav taisnīga vai ir nevienlīdzīga. Tomēr visos gadījumos būtu jāņem vērā konkrēto nozari ietekmējošā tirgus dinamika, to ietekmējošie jau esošie un ierosinātie noteikumi klimata pārmaiņu jomā, kā arī nozares gatavība īstenot centienus ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas un izmantot energoefektivitātes tehnoloģijas. Lai panāktu rezultātus un ilgtspējīgu risinājumu, visiem dalībniekiem jābūt stimulam strādāt, lai sasniegtu mērķus, piemēram, ierobežotu emisijas, paaugstinātu efektivitāti, sadarbotos izpētē, dalītos labas prakses piemēros u. c. “Oglekļa nodoklis” var maksimāli saskaņotā un efektīvā veidā palīdzēt panākt emisiju samazinājumu un gūt finansējumu izpētei un attīstībai, kā arī pielāgošanās pasākumiem.

| 4.5 | Kādai vajadzētu būt 2015. gada nolīguma funkcijai pielāgošanās problēmu risināšanā, un kā varētu izmantot darbu, kas jau noris saskaņā ar Konvenciju? Kā 2015. gada nolīgums varētu aktīvāk stimulēt pielāgošanās iekļaušanu visās attiecīgajās politikas jomās? Informācija par pielāgošanos klimata pārmaiņām patiesībā ir diezgan labi apkopota. Pasākumi šajā jomā lielā mērā pamatojas uz pastāvošajām riska pārvaldības programmām. Lai gan pielāgošanās klimata pārmaiņām nespēs novērst visus to radītos riskus, tā sniegs nozīmīgu ieguldījumu, kas ļaus ierobežot riskus daudzās jomās. Lai uzlabotu pielāgošanās spējas, būs vajadzīga turpmāka izpēte, prioritāšu noteikšana, plānošana un rīcība visos valdības līmeņos, kā arī būs nepieciešama vietējo kopienu un uzņēmumu līdzdalība. Pielāgošanās pilnīgi pamatoti tiek uzskatīta par jaunā 2015. gada nolīguma vienu no četriem galvenajiem balstiem. Uzņēmumu konkrētais uzdevums ir nodot tālāk tehnoloģijas un dalīties pieredzē par labāko praksi. |
| --- | --- |

4.5

Kādai vajadzētu būt 2015. gada nolīguma funkcijai pielāgošanās problēmu risināšanā, un kā varētu izmantot darbu, kas jau noris saskaņā ar Konvenciju? Kā 2015. gada nolīgums varētu aktīvāk stimulēt pielāgošanās iekļaušanu visās attiecīgajās politikas jomās? Informācija par pielāgošanos klimata pārmaiņām patiesībā ir diezgan labi apkopota. Pasākumi šajā jomā lielā mērā pamatojas uz pastāvošajām riska pārvaldības programmām. Lai gan pielāgošanās klimata pārmaiņām nespēs novērst visus to radītos riskus, tā sniegs nozīmīgu ieguldījumu, kas ļaus ierobežot riskus daudzās jomās. Lai uzlabotu pielāgošanās spējas, būs vajadzīga turpmāka izpēte, prioritāšu noteikšana, plānošana un rīcība visos valdības līmeņos, kā arī būs nepieciešama vietējo kopienu un uzņēmumu līdzdalība. Pielāgošanās pilnīgi pamatoti tiek uzskatīta par jaunā 2015. gada nolīguma vienu no četriem galvenajiem balstiem. Uzņēmumu konkrētais uzdevums ir nodot tālāk tehnoloģijas un dalīties pieredzē par labāko praksi.

| 4.6 | Kādai — finanšu, tirgus mehānismu un tehnoloģijas aspektā — vajadzētu būt Konvencijas un jo īpaši 2015. gada nolīguma turpmākajai funkcijai desmitgadē līdz 2030. gadam? Kā varētu izmantot esošo pieredzi un pilnveidot regulējumu? Konvencijai būtu jākļūst par koordinējošo struktūru attiecībā uz galvenajiem pasākumiem klimata pārmaiņu jomā, tai būtu jāuzrauga valstu sasniegumi, galvenās finanšu plūsmas un tehnoloģiju apmaiņa. Uzņēmumi ir lielā mērā atbildīgi par tehnoloģijām un to izmantošanu. Ar Tehnoloģiju izpildkomitejas (TEC) un Klimata tehnoloģiju centra un tīkla (CTCN) starpniecību Konvencija var nodrošināt ekspertu vērtējumu par tehnoloģijām un nodrošināt valstīm pilnīgu piekļuvi informācijai, tādējādi ļaujot tām izvēlēties vispiemērotāko tehnoloģiju. |
| --- | --- |

4.6

Kādai — finanšu, tirgus mehānismu un tehnoloģijas aspektā — vajadzētu būt Konvencijas un jo īpaši 2015. gada nolīguma turpmākajai funkcijai desmitgadē līdz 2030. gadam? Kā varētu izmantot esošo pieredzi un pilnveidot regulējumu? Konvencijai būtu jākļūst par koordinējošo struktūru attiecībā uz galvenajiem pasākumiem klimata pārmaiņu jomā, tai būtu jāuzrauga valstu sasniegumi, galvenās finanšu plūsmas un tehnoloģiju apmaiņa. Uzņēmumi ir lielā mērā atbildīgi par tehnoloģijām un to izmantošanu. Ar Tehnoloģiju izpildkomitejas (TEC) un Klimata tehnoloģiju centra un tīkla (CTCN) starpniecību Konvencija var nodrošināt ekspertu vērtējumu par tehnoloģijām un nodrošināt valstīm pilnīgu piekļuvi informācijai, tādējādi ļaujot tām izvēlēties vispiemērotāko tehnoloģiju.

| 4.7 | Kā 2015. gada nolīgums varētu vēl vairāk uzlabot valstu pārredzamību un pārskatatbildību starptautiskajā arēnā? Kādā mērā uzskaites sistēmu vajadzētu standartizēt pasaules līmenī? Kā valstis būtu saucamas pie atbildības, ja tās nepilda savas saistības? Jebkurā gadījumā pasaules līmenī ir jāstandartizē pārskatu sistēma neatkarīgi no veida, kādā tas tiek darīts, jo precīza informācija ir būtiska visos gadījumos, kur ir iesaistīta nauda. Minētais ir arī svarīgi tāpēc, lai garantētu pārskatatbildību attiecībā uz 2015. gada nolīgumu. |
| --- | --- |

4.7

Kā 2015. gada nolīgums varētu vēl vairāk uzlabot valstu pārredzamību un pārskatatbildību starptautiskajā arēnā? Kādā mērā uzskaites sistēmu vajadzētu standartizēt pasaules līmenī? Kā valstis būtu saucamas pie atbildības, ja tās nepilda savas saistības? Jebkurā gadījumā pasaules līmenī ir jāstandartizē pārskatu sistēma neatkarīgi no veida, kādā tas tiek darīts, jo precīza informācija ir būtiska visos gadījumos, kur ir iesaistīta nauda. Minētais ir arī svarīgi tāpēc, lai garantētu pārskatatbildību attiecībā uz 2015. gada nolīgumu.

| 4.8 | Kā varētu uzlabot ANO klimata pārmaiņu sarunu procesu, lai labāk atbalstītu iekļaujoša, vērienīga, efektīva un taisnīga 2015. gada nolīguma izstrādi un nodrošinātu tā īstenošanu? Plaša ieinteresēto personu iesaiste un pārredzams process ir izšķiroši elementi, lai nodrošinātu nolīguma apmierinošu izstrādi un īstenošanu. Sarunās par klimata pārmaiņu nolīgumu uzņēmumi var piedāvāt savu pieredzi saistībā ar efektīviem emisiju samazināšanas veidiem un risinājumu izstrādi ilgtspējīgai attīstībai. Pilsoniskās sabiedrības un uzņēmēju plaša līdzdalība var nodrošināt arī pasākumu salīdzināmību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Jaunais 2015. gada globālais nolīgums ir tikai pirmais solis virzībā uz priekšu, un nolīguma pilnīga īstenošana būs atkarīga no pilsoniskās sabiedrības kopumā. Tāpēc norisēm un īstenošanas rezultātiem jābūt pārredzamiem un pārliecinošiem, radot iedzīvotāju uzticēšanos visā pasaulē. |
| --- | --- |

4.8

Kā varētu uzlabot ANO klimata pārmaiņu sarunu procesu, lai labāk atbalstītu iekļaujoša, vērienīga, efektīva un taisnīga 2015. gada nolīguma izstrādi un nodrošinātu tā īstenošanu? Plaša ieinteresēto personu iesaiste un pārredzams process ir izšķiroši elementi, lai nodrošinātu nolīguma apmierinošu izstrādi un īstenošanu. Sarunās par klimata pārmaiņu nolīgumu uzņēmumi var piedāvāt savu pieredzi saistībā ar efektīviem emisiju samazināšanas veidiem un risinājumu izstrādi ilgtspējīgai attīstībai. Pilsoniskās sabiedrības un uzņēmēju plaša līdzdalība var nodrošināt arī pasākumu salīdzināmību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Jaunais 2015. gada globālais nolīgums ir tikai pirmais solis virzībā uz priekšu, un nolīguma pilnīga īstenošana būs atkarīga no pilsoniskās sabiedrības kopumā. Tāpēc norisēm un īstenošanas rezultātiem jābūt pārredzamiem un pārliecinošiem, radot iedzīvotāju uzticēšanos visā pasaulē.

| 4.9 | Kā ES vislabāk varētu sniegt ieguldījumu ar Konvenciju tieši nesaistītos procesos un iniciatīvās un tās atbalstīt, lai pavērtu ceļu vērienīgam un efektīvam 2015. gada nolīgumam? Komiteja atzinīgi vērtē debates, kas aizsāktas ar šo Komisijas dokumentu. Svarīga ir neatkarīgu ekspertu veikta analīze par visiem klimata politikas aspektiem, it sevišķi ņemot vērā jau notikušās un pašlaik notiekošās pārmaiņas pasaules ģeopolitiskajā situācijā. Tā kā jau ir pieejami daži analītiski pētījumi, izpēte nav jāsāk no nulles punkta. Viens no piemēriem varētu būt zinātnisko padomdevēju padomes vēstule ASV prezidentam, kurā apkopoti klimata pārmaiņu radītie jautājumi. Saistībā ar Kioto protokolu gūtā pieredze un ieilgušās ANO sarunas arī norāda uz to, ka pārmaiņas jāveic, pirms vēl nav par vēlu. Bez pārmērīgas kavēšanās vajadzētu un varētu īstenot arī secinājumus un ieteikumus, ko sniegušas ekspertu organizācijas, piemēram, Starptautiskā Enerģētikas aģentūra (IEA). IEA ziņojumā “Redrawing the Energy Climate Map” (“Jaunas aprises diskusijām enerģijas un klimata jomā”) izvirzīta pragmatiska un piemērota pieeja. Ziņojumā ir izklāstītas šādas četras politikas pamatjomas, kas būtu reāli īstenojamas: energoefektivitātes uzlabošana ēkās, rūpniecībā un transportā; mazāk efektīvu ar akmeņoglēm kurināmo elektrostaciju celtniecības un izmantošanas samazināšana; naftas un dabasgāzes ražošanā radītās metāna emisijas samazināšana; fosilā kurināmā patēriņa subsīdiju pakāpeniskas atcelšanas paātrināšana. |
| --- | --- |

4.9

Kā ES vislabāk varētu sniegt ieguldījumu ar Konvenciju tieši nesaistītos procesos un iniciatīvās un tās atbalstīt, lai pavērtu ceļu vērienīgam un efektīvam 2015. gada nolīgumam? Komiteja atzinīgi vērtē debates, kas aizsāktas ar šo Komisijas dokumentu. Svarīga ir neatkarīgu ekspertu veikta analīze par visiem klimata politikas aspektiem, it sevišķi ņemot vērā jau notikušās un pašlaik notiekošās pārmaiņas pasaules ģeopolitiskajā situācijā. Tā kā jau ir pieejami daži analītiski pētījumi, izpēte nav jāsāk no nulles punkta. Viens no piemēriem varētu būt zinātnisko padomdevēju padomes vēstule ASV prezidentam, kurā apkopoti klimata pārmaiņu radītie jautājumi. Saistībā ar Kioto protokolu gūtā pieredze un ieilgušās ANO sarunas arī norāda uz to, ka pārmaiņas jāveic, pirms vēl nav par vēlu. Bez pārmērīgas kavēšanās vajadzētu un varētu īstenot arī secinājumus un ieteikumus, ko sniegušas ekspertu organizācijas, piemēram, Starptautiskā Enerģētikas aģentūra (IEA). IEA ziņojumā “Redrawing the Energy Climate Map” (“Jaunas aprises diskusijām enerģijas un klimata jomā”) izvirzīta pragmatiska un piemērota pieeja. Ziņojumā ir izklāstītas šādas četras politikas pamatjomas, kas būtu reāli īstenojamas: energoefektivitātes uzlabošana ēkās, rūpniecībā un transportā; mazāk efektīvu ar akmeņoglēm kurināmo elektrostaciju celtniecības un izmantošanas samazināšana; naftas un dabasgāzes ražošanā radītās metāna emisijas samazināšana; fosilā kurināmā patēriņa subsīdiju pakāpeniskas atcelšanas paātrināšana.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 376, 22.12.2011., 110.–116. lpp.

1

(2)  OV C 161, 6.6.2013., 77.–81. lpp.

2

(3)  OV C 376, 22.12.2011., 110.–116. lpp.

3

(4)  OV C 161, 6.6.2013., 77.–81. lpp.

4

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/150 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/150

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģiskās vadlīnijas ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai” ”

COM(2013) 229 final

2014/C 67/30

Ziņotājs: José María ESPUNY MOYANO

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2013. gada 29. aprīlī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģiskās vadlīnijas ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai””

COM(2013) 229 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 1. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē) ar 122 balsīm par, 3 balsīm pret un 6 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi

| 1.1 | EESK uzskata, ka ES akvakultūras nozarei ir iespējas sniegt, un tai ir jāsniedz efektīvs ieguldījums, lai samazinātu Eiropas aizvien lielāko atkarību no akvakultūras produktu importa. |
| --- | --- |

1.1

EESK uzskata, ka ES akvakultūras nozarei ir iespējas sniegt, un tai ir jāsniedz efektīvs ieguldījums, lai samazinātu Eiropas aizvien lielāko atkarību no akvakultūras produktu importa.

| 1.2 | EESK rosina Eiropas Komisiju un dalībvalstis sekmēt tālejošus pasākumus ar mērķi atjaunot Eiropas akvakultūras uzņēmumu konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.2

EESK rosina Eiropas Komisiju un dalībvalstis sekmēt tālejošus pasākumus ar mērķi atjaunot Eiropas akvakultūras uzņēmumu konkurētspēju.

| 1.3 | Komiteja uzskata, ka pašreizējie termiņi licences piešķiršanai akvakultūras saimniecībām nav pieļaujami; daudzās dalībvalstīs šis process var ilgt divus līdz trīs gadus. EESK uzskata, ka Eiropas akvakultūras ilgtspējības nodrošināšanas labad ir jāsaskaņo administratīvās procedūras un jāsamazina to izmaksas. |
| --- | --- |

1.3

Komiteja uzskata, ka pašreizējie termiņi licences piešķiršanai akvakultūras saimniecībām nav pieļaujami; daudzās dalībvalstīs šis process var ilgt divus līdz trīs gadus. EESK uzskata, ka Eiropas akvakultūras ilgtspējības nodrošināšanas labad ir jāsaskaņo administratīvās procedūras un jāsamazina to izmaksas.

| 1.4 | Tiek lēsts, ka katrs pieauguma procentpunkts, par kuru palielinātos ES akvakultūras nozarē saražoto ūdens cilmes produktu patēriņš, palīdzētu radīt 3000 līdz 4000 pilna laika darbvietu, un Komiteja to uzskata par īpaši nozīmīgu, jo darbs būtu kvalificēts, un darbvietas veidotu teritorijās, kurās trūkst alternatīvas nodarbinātības iespēju. |
| --- | --- |

1.4

Tiek lēsts, ka katrs pieauguma procentpunkts, par kuru palielinātos ES akvakultūras nozarē saražoto ūdens cilmes produktu patēriņš, palīdzētu radīt 3000 līdz 4000 pilna laika darbvietu, un Komiteja to uzskata par īpaši nozīmīgu, jo darbs būtu kvalificēts, un darbvietas veidotu teritorijās, kurās trūkst alternatīvas nodarbinātības iespēju.

| 1.5 | EESK pauž bažas par akvakultūras produktu marķēšanas noteikumu nepietiekamu īstenošanu. Tas īpaši attiecas uz neiepakotiem produktiem, par kuriem informācija patērētājiem tiek sniegta tirdzniecības vietās, un šajā gadījumā jāņem vērā ne tikai krāpšanas aspekts, bet arī netaisnīga konkurence attiecībā uz Eiropas ražotājiem. Tādēļ Komiteja aicina Komisiju un dalībvalstis stratēģiskajos plānos iekļaut efektīvus pasākumus šo nepilnību novēršanai. |
| --- | --- |

1.5

EESK pauž bažas par akvakultūras produktu marķēšanas noteikumu nepietiekamu īstenošanu. Tas īpaši attiecas uz neiepakotiem produktiem, par kuriem informācija patērētājiem tiek sniegta tirdzniecības vietās, un šajā gadījumā jāņem vērā ne tikai krāpšanas aspekts, bet arī netaisnīga konkurence attiecībā uz Eiropas ražotājiem. Tādēļ Komiteja aicina Komisiju un dalībvalstis stratēģiskajos plānos iekļaut efektīvus pasākumus šo nepilnību novēršanai.

| 1.6 | EESK uzskata, ka būtu jāizstrādā komunikācijas kampaņas, lai Eiropas patērētājus informētu par augstajiem ražošanas standartiem un akvakultūras produktu kvalitāti Eiropas Savienībā. Jārod iespēja finansēt minētās kampaņas no jaunā Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF). |
| --- | --- |

1.6

EESK uzskata, ka būtu jāizstrādā komunikācijas kampaņas, lai Eiropas patērētājus informētu par augstajiem ražošanas standartiem un akvakultūras produktu kvalitāti Eiropas Savienībā. Jārod iespēja finansēt minētās kampaņas no jaunā Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF).

| 1.7 | EESK vēlreiz stingri aicina pastiprināt Eiropas Savienībā importēto akvakultūras produktu kontroli, lai nodrošinātu augstu izsekojamības līmeni un atbilstību standartiem. |
| --- | --- |

1.7

EESK vēlreiz stingri aicina pastiprināt Eiropas Savienībā importēto akvakultūras produktu kontroli, lai nodrošinātu augstu izsekojamības līmeni un atbilstību standartiem.

| 1.8 | EESK uzskata, ka prioritāri ir jāpalielina finansējums pētniecības, attīstības un inovācijas projektiem akvakultūras jomā, un aicina gan dalībvalstis, gan Komisiju akvakultūras pētniecībai un inovācijai paredzētos ieguldījumu plānus un programmas orientēt uz Eiropas akvakultūras tehnoloģiju un inovāciju platformas (EATIP) 2012. gada publicētajā dokumentā izvirzītajiem mērķiem. |
| --- | --- |

1.8

EESK uzskata, ka prioritāri ir jāpalielina finansējums pētniecības, attīstības un inovācijas projektiem akvakultūras jomā, un aicina gan dalībvalstis, gan Komisiju akvakultūras pētniecībai un inovācijai paredzētos ieguldījumu plānus un programmas orientēt uz Eiropas akvakultūras tehnoloģiju un inovāciju platformas (EATIP) 2012. gada publicētajā dokumentā izvirzītajiem mērķiem.

| 1.9 | Akvakultūras saimniecisko darbību dažādošana (piemēram, piedāvājot tūrisma pakalpojumus) jāatbalsta kā iespēja akvakultūras ražotājiem gan piekrastē, gan iekšzemē, īpaši MVU. |
| --- | --- |

1.9

Akvakultūras saimniecisko darbību dažādošana (piemēram, piedāvājot tūrisma pakalpojumus) jāatbalsta kā iespēja akvakultūras ražotājiem gan piekrastē, gan iekšzemē, īpaši MVU.

| 1.10 | EESK uzsver, ka ir jāatzīst Akvakultūras konsultatīvās padomes darba Eiropas līmeņa nozīme, salīdzinot ar reģionālā mēroga vai cita veida konsultatīvajam padomēm. Tādēļ Komiteja uzskata, ka minētajā padomē jābūt iekļautām Eiropas vai vismaz pārvalstiska līmeņa organizācijām (kuras tieši saistītas ar akvakultūru). Tas jāatspoguļo padomes struktūrā un finansējumā. |
| --- | --- |

1.10

EESK uzsver, ka ir jāatzīst Akvakultūras konsultatīvās padomes darba Eiropas līmeņa nozīme, salīdzinot ar reģionālā mēroga vai cita veida konsultatīvajam padomēm. Tādēļ Komiteja uzskata, ka minētajā padomē jābūt iekļautām Eiropas vai vismaz pārvalstiska līmeņa organizācijām (kuras tieši saistītas ar akvakultūru). Tas jāatspoguļo padomes struktūrā un finansējumā.

| 1.11 | Komiteja norāda: ņemot vērā akvakultūras daudznozaru raksturu, Eiropas Komisijai jānodrošina, lai konsultatīvā padome saglabātu tiešu un prioritāru saikni ar EK dažādajiem ģenerāldirektorātiem. |
| --- | --- |

1.11

Komiteja norāda: ņemot vērā akvakultūras daudznozaru raksturu, Eiropas Komisijai jānodrošina, lai konsultatīvā padome saglabātu tiešu un prioritāru saikni ar EK dažādajiem ģenerāldirektorātiem.

| 1.12 | Tā kā Eiropas Komisijas stratēģiskajās pamatnostādnēs pirmie Akvakultūras konsultatīvajai padomei uzticētie uzdevumi jāpaveic 2014. gada sākumā, EESK aicina Komisiju un dalībvalstis nekavēties ar tās izveidi un darbības uzsākšanu. |
| --- | --- |

1.12

Tā kā Eiropas Komisijas stratēģiskajās pamatnostādnēs pirmie Akvakultūras konsultatīvajai padomei uzticētie uzdevumi jāpaveic 2014. gada sākumā, EESK aicina Komisiju un dalībvalstis nekavēties ar tās izveidi un darbības uzsākšanu.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1 | Pašreizējā kopējās zivsaimniecības politikas reformā akvakultūrai veltīta īpaša uzmanība, un akvakultūras attīstība noteikta par vienu no tās prioritātēm. |
| --- | --- |

2.1

Pašreizējā kopējās zivsaimniecības politikas reformā akvakultūrai veltīta īpaša uzmanība, un akvakultūras attīstība noteikta par vienu no tās prioritātēm.

| 2.2 | Priekšlikumā par kopējo zivsaimniecības politiku Eiropas Komisija ierosina akvakultūras jomā izmantot atvērto koordinācijas metodi pasākumu saskaņošanai ar dalībvalstīm. Minētā sistēma ietvertu uz stratēģiskām vadlīnijām un valstu stratēģiskajiem daudzgadu plāniem balstītu brīvprātīgu sadarbības procesu atbilstoši subsidiaritātes principam. |
| --- | --- |

2.2

Priekšlikumā par kopējo zivsaimniecības politiku Eiropas Komisija ierosina akvakultūras jomā izmantot atvērto koordinācijas metodi pasākumu saskaņošanai ar dalībvalstīm. Minētā sistēma ietvertu uz stratēģiskām vadlīnijām un valstu stratēģiskajiem daudzgadu plāniem balstītu brīvprātīgu sadarbības procesu atbilstoši subsidiaritātes principam.

3.   Komisijas priekšlikuma kopsavilkums

| 3.1 | Eiropas Komisija 2013. gada 29. aprīlī publicēja stratēģiskās vadlīnijas ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai (COM(2013) 229 final). Tās nav saistošas, bet būs valstu stratēģisko daudzgadu plānu pamatā. Šo stratēģisko vadlīniju mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm noteikt pašām savus valsts līmeņa mērķus atbilstoši katras valsts sākotnējai situācijai, apstākļiem un institucionālajai kārtībai. |
| --- | --- |

3.1

Eiropas Komisija 2013. gada 29. aprīlī publicēja stratēģiskās vadlīnijas ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai (COM(2013) 229 final). Tās nav saistošas, bet būs valstu stratēģisko daudzgadu plānu pamatā. Šo stratēģisko vadlīniju mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm noteikt pašām savus valsts līmeņa mērķus atbilstoši katras valsts sākotnējai situācijai, apstākļiem un institucionālajai kārtībai.

| 3.2 | Stratēģiskajās vadlīnijās iekļautas četras prioritāras jomas:






  — | administratīvās procedūras, |
| --- | --- | --- |

3.2

Stratēģiskajās vadlīnijās iekļautas četras prioritāras jomas:

—

administratīvās procedūras,

| — | koordinēta telpiskā plānošana, |
| --- | --- |

—

koordinēta telpiskā plānošana,

| — | konkurētspēja un |
| --- | --- |

—

konkurētspēja un

| — | vienlīdzīgi konkurences apstākļi. |
| --- | --- |

—

vienlīdzīgi konkurences apstākļi.

| 3.3 | Valstu stratēģiskajos daudzgadu plānos, kas jāizstrādā katrai dalībvalstij, kas ieinteresēta akvakultūras nozarē, būtu jānorāda kopīgi mērķi un rādītāji progresa izvērtēšanai. Dalībvalstīm stratēģiskie plāni jāiesniedz Komisijai līdz 2013. gada beigām. |
| --- | --- |

3.3

Valstu stratēģiskajos daudzgadu plānos, kas jāizstrādā katrai dalībvalstij, kas ieinteresēta akvakultūras nozarē, būtu jānorāda kopīgi mērķi un rādītāji progresa izvērtēšanai. Dalībvalstīm stratēģiskie plāni jāiesniedz Komisijai līdz 2013. gada beigām.

| 3.4 | Šiem plāniem būtu jāsekmē konkurētspēja akvakultūras nozarē, jāatbalsta nozares attīstība un inovācija, jāstimulē uzņēmējdarbība, jāveicina dažādošana un jāuzlabo dzīves kvalitāte piekrastes un lauku reģionos, kā arī jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi akvakultūras operatoriem saistībā ar ūdens un zemes platību pieejamību. |
| --- | --- |

3.4

Šiem plāniem būtu jāsekmē konkurētspēja akvakultūras nozarē, jāatbalsta nozares attīstība un inovācija, jāstimulē uzņēmējdarbība, jāveicina dažādošana un jāuzlabo dzīves kvalitāte piekrastes un lauku reģionos, kā arī jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi akvakultūras operatoriem saistībā ar ūdens un zemes platību pieejamību.

| 3.5 | Priekšlikumā par kopējās zivsaimniecības politikas reformu ierosināts izveidot Akvakultūras konsultatīvo padomi, kas būs atbildīga par ieteikumiem un ierosinājumiem Eiropas iestādēm ar akvakultūras pārvaldību saistītos jautājumos, kā arī informēs tās par problēmām nozarē. |
| --- | --- |

3.5

Priekšlikumā par kopējās zivsaimniecības politikas reformu ierosināts izveidot Akvakultūras konsultatīvo padomi, kas būs atbildīga par ieteikumiem un ierosinājumiem Eiropas iestādēm ar akvakultūras pārvaldību saistītos jautājumos, kā arī informēs tās par problēmām nozarē.

4.   Vispārīgas piezīmes

| 4.1 | ES tirgus ik gadu patērē apmēram 13,2 miljonus tonnu jūras produktu, no kuriem 65 % importē, 25 % piegādā ES zvejniecības nozare, un tikai 10 % nodrošina Eiropas akvakultūra. Komiteja atbalsta viedokli, ka šāda nelīdzsvarotība nav ilgtspējīga ne no ekonomikas viedokļa tirdzniecības deficīta dēļ, ne sociāli, jo netiek izmantotas nodarbinātības iespējas. |
| --- | --- |

4.1

ES tirgus ik gadu patērē apmēram 13,2 miljonus tonnu jūras produktu, no kuriem 65 % importē, 25 % piegādā ES zvejniecības nozare, un tikai 10 % nodrošina Eiropas akvakultūra. Komiteja atbalsta viedokli, ka šāda nelīdzsvarotība nav ilgtspējīga ne no ekonomikas viedokļa tirdzniecības deficīta dēļ, ne sociāli, jo netiek izmantotas nodarbinātības iespējas.

| 4.2 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas norādi, proti, katrs patēriņa pieauguma procentpunkts, kuram vajadzīgie produkti tiktu saražoti iekšēji ES akvakultūras nozarē, palīdzētu radīt 3000 līdz 4000 pilna laika darbvietu. |
| --- | --- |

4.2

EESK atzinīgi vērtē Komisijas norādi, proti, katrs patēriņa pieauguma procentpunkts, kuram vajadzīgie produkti tiktu saražoti iekšēji ES akvakultūras nozarē, palīdzētu radīt 3000 līdz 4000 pilna laika darbvietu.

| 4.3 | Tādēļ EESK ir vienisprātis ar Padomi, Parlamentu un Eiropas Komisiju, ka akvakultūrai jābūt vienam no Eiropas Savienības “zilās izaugsmes” stratēģijas pīlāriem, un tās attīstība var sekmēt stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu. Akvakultūra sniedz attīstības un darba vietu izveides iespējas Eiropas Savienības piekrastes un upju baseinu teritorijās, kur nav daudz ekonomikas alternatīvu. |
| --- | --- |

4.3

Tādēļ EESK ir vienisprātis ar Padomi, Parlamentu un Eiropas Komisiju, ka akvakultūrai jābūt vienam no Eiropas Savienības “zilās izaugsmes” stratēģijas pīlāriem, un tās attīstība var sekmēt stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu. Akvakultūra sniedz attīstības un darba vietu izveides iespējas Eiropas Savienības piekrastes un upju baseinu teritorijās, kur nav daudz ekonomikas alternatīvu.

| 4.4 | Eiropas patērētājs pieprasa aizvien vairāk akvakultūras produktu. Eiropas akvakultūra piedāvā kvalitatīvus produktus, ievērojot atbilstību visstingrākajiem vides ilgtspējas, dzīvnieku veselības un patērētāju tiesību aizsardzības standartiem. EESK uzskata, ka drošu, veselīgu un ilgtspējīgu pārtikas produktu nodrošināšana Eiropas Savienībā uzskatāma par būtisku izaicinājumu turpmākajās desmitgadēs. |
| --- | --- |

4.4

Eiropas patērētājs pieprasa aizvien vairāk akvakultūras produktu. Eiropas akvakultūra piedāvā kvalitatīvus produktus, ievērojot atbilstību visstingrākajiem vides ilgtspējas, dzīvnieku veselības un patērētāju tiesību aizsardzības standartiem. EESK uzskata, ka drošu, veselīgu un ilgtspējīgu pārtikas produktu nodrošināšana Eiropas Savienībā uzskatāma par būtisku izaicinājumu turpmākajās desmitgadēs.

| 4.5 | Neraugoties uz acīmredzamajām priekšrocībām, kopš 2000. gada ražošana Eiropas Savienības akvakultūras nozarē stagnē. Savukārt būtiska izaugsme akvakultūras nozarē vērojama citos pasaules reģionos, kuri daļu produkcijas eksportē uz Eiropas Savienību. |
| --- | --- |

4.5

Neraugoties uz acīmredzamajām priekšrocībām, kopš 2000. gada ražošana Eiropas Savienības akvakultūras nozarē stagnē. Savukārt būtiska izaugsme akvakultūras nozarē vērojama citos pasaules reģionos, kuri daļu produkcijas eksportē uz Eiropas Savienību.

| 4.6 | EESK atzīst, ka ES tiesību akti sabiedrības veselības, patērētāju tiesību aizsardzības un vides jomā ir daļa no Eiropas Savienības pamatvērtībām. Tomēr šie tiesību akti būtiski ietekmē Eiropas akvakultūras ražotāju izmaksas, turklāt papildizmaksas tikai retos gadījumos var iekļaut cenā produktiem, kuriem tirgū jākonkurē ar importētajiem produktiem, uz kuriem neattiecas šādas prasības. |
| --- | --- |

4.6

EESK atzīst, ka ES tiesību akti sabiedrības veselības, patērētāju tiesību aizsardzības un vides jomā ir daļa no Eiropas Savienības pamatvērtībām. Tomēr šie tiesību akti būtiski ietekmē Eiropas akvakultūras ražotāju izmaksas, turklāt papildizmaksas tikai retos gadījumos var iekļaut cenā produktiem, kuriem tirgū jākonkurē ar importētajiem produktiem, uz kuriem neattiecas šādas prasības.

| 4.7 | EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikums par vienlīdzīgu konkurences apstākļu atjaunošanu starp ES un trešo valstu operatoriem ir neatbilstošs. Lai atjaunotu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, neapšaubāmi nevar paļauties vienīgi uz ES akvakultūras produktu drošuma un ilgtspējības apstiprināšanu un sabiedrības informēšanu; valsts iestādēm būtu jāpieprasa tādas pašas drošības garantijas arī attiecībā uz importētajiem produktiem, ar pilnīgu izsekojamību “no jūras līdz galdam”. |
| --- | --- |

4.7

EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikums par vienlīdzīgu konkurences apstākļu atjaunošanu starp ES un trešo valstu operatoriem ir neatbilstošs. Lai atjaunotu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, neapšaubāmi nevar paļauties vienīgi uz ES akvakultūras produktu drošuma un ilgtspējības apstiprināšanu un sabiedrības informēšanu; valsts iestādēm būtu jāpieprasa tādas pašas drošības garantijas arī attiecībā uz importētajiem produktiem, ar pilnīgu izsekojamību “no jūras līdz galdam”.

| 4.8 | EESK uzskata, ka nelīdzsvarotība Eiropas Savienības tirgū attiecībā uz akvakultūras produktu ražošanas nosacījumiem Eiropā un to akvakultūras produktu ražošanas nosacījumiem trešās valstīs, kurus pēc tam eksportē uz Eiropas Savienību, ir daudz sarežģītāks jautājums nekā patērētāju informēšana un viņu pieņemtie lēmumi. Jāņem vērā citi aspekti, piemēram, nevajadzīgas birokrātijas samazināšana, teritoriju pieejamība vai nepilnības izsekojamības sistēmās. |
| --- | --- |

4.8

EESK uzskata, ka nelīdzsvarotība Eiropas Savienības tirgū attiecībā uz akvakultūras produktu ražošanas nosacījumiem Eiropā un to akvakultūras produktu ražošanas nosacījumiem trešās valstīs, kurus pēc tam eksportē uz Eiropas Savienību, ir daudz sarežģītāks jautājums nekā patērētāju informēšana un viņu pieņemtie lēmumi. Jāņem vērā citi aspekti, piemēram, nevajadzīgas birokrātijas samazināšana, teritoriju pieejamība vai nepilnības izsekojamības sistēmās.

| 4.9 | Praksē tas nozīmē, ka obligātā informācija, kurai vienmēr tirdzniecības vietā jābūt patērētājiem pieejamai, bieži vien ir nepilnīga vai neskaidra, un rezultātā, piemēram, svaigus Eiropas produktus var aizstāt ar atkausētiem importētiem produktiem, patērētājiem to nezinot. Šāda situācija ierobežo patērētāju iespējas atbildīgi iepirkties un rada arī negodīgu konkurenci attiecībā uz ES ražotājiem. |
| --- | --- |

4.9

Praksē tas nozīmē, ka obligātā informācija, kurai vienmēr tirdzniecības vietā jābūt patērētājiem pieejamai, bieži vien ir nepilnīga vai neskaidra, un rezultātā, piemēram, svaigus Eiropas produktus var aizstāt ar atkausētiem importētiem produktiem, patērētājiem to nezinot. Šāda situācija ierobežo patērētāju iespējas atbildīgi iepirkties un rada arī negodīgu konkurenci attiecībā uz ES ražotājiem.

5.   Īpašas piezīmes

| 5.1 | EESK atbalsta Komisijas viedokli, ka akvakultūras un apstrādes uzņēmumu plašāka sadarbība var uzlabot stāvokli darba vietu izveides jomā un konkurētspēju abās ekonomikas nozarēs. |
| --- | --- |

5.1

EESK atbalsta Komisijas viedokli, ka akvakultūras un apstrādes uzņēmumu plašāka sadarbība var uzlabot stāvokli darba vietu izveides jomā un konkurētspēju abās ekonomikas nozarēs.

| 5.2 | EESK ir vienisprātis ar Komisiju, ka jāuzlabo informācija par administratīvajām procedūrām, tostarp par termiņiem un izmaksām saistībā ar licenču izsniegšanu jaunām akvakultūras saimniecībām dalībvalstīs. |
| --- | --- |

5.2

EESK ir vienisprātis ar Komisiju, ka jāuzlabo informācija par administratīvajām procedūrām, tostarp par termiņiem un izmaksām saistībā ar licenču izsniegšanu jaunām akvakultūras saimniecībām dalībvalstīs.

| 5.3 | EESK piekrīt Eiropas Komisijai, ka telpiskās plānošanas ieviešana var mazināt neskaidrības, sekmēt ieguldījumus, veicināt uzņēmējdarbības attīstību un darbvietu izveidi akvakultūras nozarē. |
| --- | --- |

5.3

EESK piekrīt Eiropas Komisijai, ka telpiskās plānošanas ieviešana var mazināt neskaidrības, sekmēt ieguldījumus, veicināt uzņēmējdarbības attīstību un darbvietu izveidi akvakultūras nozarē.

| 5.4 | EESK uzskata, ka Komisijas paziņojumā netiek pievērsta pietiekama uzmanība iekšzemes akvakultūrai, īpaši saistībā ar telpisko plānošanu. |
| --- | --- |

5.4

EESK uzskata, ka Komisijas paziņojumā netiek pievērsta pietiekama uzmanība iekšzemes akvakultūrai, īpaši saistībā ar telpisko plānošanu.

| 5.4.1 | EESK ierosina Eiropas Komisijai paplašināt 2014. gada vasarā plānotā, paraugprakses apmaiņas jautājumiem veltītā semināra tematiku, iekļaujot jautājumu par upju teritoriju saskaņotu plānošanu (papildus jūras teritoriālajai plānošanai), lai dalībvalstīm sniegtu atbalstu šajā jomā. |
| --- | --- |

5.4.1

EESK ierosina Eiropas Komisijai paplašināt 2014. gada vasarā plānotā, paraugprakses apmaiņas jautājumiem veltītā semināra tematiku, iekļaujot jautājumu par upju teritoriju saskaņotu plānošanu (papildus jūras teritoriālajai plānošanai), lai dalībvalstīm sniegtu atbalstu šajā jomā.

| 5.5 | EESK atzīst, ka atbilstoša plānošana un akvakultūras ražošanas kontrole ir ļoti svarīga, lai novērstu nevēlamu ietekmi uz vidi. Komiteja arī uzskata, ka akvakultūras nozares pārvaldībā ir jāizmanto uz ekosistēmu balstīta pieeja. |
| --- | --- |

5.5

EESK atzīst, ka atbilstoša plānošana un akvakultūras ražošanas kontrole ir ļoti svarīga, lai novērstu nevēlamu ietekmi uz vidi. Komiteja arī uzskata, ka akvakultūras nozares pārvaldībā ir jāizmanto uz ekosistēmu balstīta pieeja.

| 5.6 | EESK atzīst, ka akvakultūras attīstībā stingri jābalstās uz pētniecību un zinātni. |
| --- | --- |

5.6

EESK atzīst, ka akvakultūras attīstībā stingri jābalstās uz pētniecību un zinātni.

| 5.7 | Komiteja atbalsta Komisijas nostāju jautājumā par vides pakalpojumiem, kas tiek nodrošināti, akvakultūras mērķiem plašā apjomā izmantojot dīķus, un tas ir tādas saimnieciskās darbības piemērs, kurā ņemta vērā nepieciešamība saglabāt biotopus un sugas. |
| --- | --- |

5.7

Komiteja atbalsta Komisijas nostāju jautājumā par vides pakalpojumiem, kas tiek nodrošināti, akvakultūras mērķiem plašā apjomā izmantojot dīķus, un tas ir tādas saimnieciskās darbības piemērs, kurā ņemta vērā nepieciešamība saglabāt biotopus un sugas.

| 5.8 | EESK atbalsta Komisijas iniciatīvu izstrādāt vadlīnijas, lai valsts un reģionālajām iestādēm palīdzētu efektīvāk un vienotā formā īstenot ES tiesību aktus (piemēram, vides jomā). |
| --- | --- |

5.8

EESK atbalsta Komisijas iniciatīvu izstrādāt vadlīnijas, lai valsts un reģionālajām iestādēm palīdzētu efektīvāk un vienotā formā īstenot ES tiesību aktus (piemēram, vides jomā).

| 5.9 | EESK atzinīgi vērtē Akvakultūras konsultatīvas padomes lomu un uzskata, ka minētā struktūra var palīdzēt valstu stratēģiskajos plānos izvirzīto mērķu sasniegšanā un pārbaudīt to atbilstošu īstenošanu. Tomēr EESK vēlas norādīt, ka minētā struktūra pēc būtības atšķiras no citām konsultatīvajām padomēm, jo, pirmkārt, tās darbības joma attiecas uz privātajiem resursiem, kas pieder akvakultūras uzņēmumiem, atšķirībā no zivsaimniecības, kur zivju krājumi ir sabiedrībai pieejams dabas resurss, un otrkārt, tās darbības joma neattiecas uz reģioniem, bet gan uz visu Eiropas Savienību. |
| --- | --- |

5.9

EESK atzinīgi vērtē Akvakultūras konsultatīvas padomes lomu un uzskata, ka minētā struktūra var palīdzēt valstu stratēģiskajos plānos izvirzīto mērķu sasniegšanā un pārbaudīt to atbilstošu īstenošanu. Tomēr EESK vēlas norādīt, ka minētā struktūra pēc būtības atšķiras no citām konsultatīvajām padomēm, jo, pirmkārt, tās darbības joma attiecas uz privātajiem resursiem, kas pieder akvakultūras uzņēmumiem, atšķirībā no zivsaimniecības, kur zivju krājumi ir sabiedrībai pieejams dabas resurss, un otrkārt, tās darbības joma neattiecas uz reģioniem, bet gan uz visu Eiropas Savienību.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/153 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/153

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Zaļā infrastruktūra – Eiropas dabas kapitāla pilnveide” ”

COM(2013) 249 final

2014/C 67/31

Ziņotājs: Adalbert KIENLE

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2013. gada 3. jūlijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — “Zaļā infrastruktūra — Eiropas dabas kapitāla pilnveide””

COM(2013) 249 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2013. gada 1. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar 134 balsīm par un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par zaļo infrastruktūru un ieceri īstenot virkni pasākumu, lai veicinātu zaļās infrastruktūras projektus. |
| --- | --- |

1.1

EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par zaļo infrastruktūru un ieceri īstenot virkni pasākumu, lai veicinātu zaļās infrastruktūras projektus.

| 1.2 | Komiteja iesaka šī pasākumu kopuma īstenošanā gūto pieredzi izmantot, lai šis kopums veidotu pamatu zaļās infrastruktūras stratēģijai, kuras izstrāde paredzēta bioloģiskās daudzveidības stratēģijā līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

1.2

Komiteja iesaka šī pasākumu kopuma īstenošanā gūto pieredzi izmantot, lai šis kopums veidotu pamatu zaļās infrastruktūras stratēģijai, kuras izstrāde paredzēta bioloģiskās daudzveidības stratēģijā līdz 2020. gadam.

| 1.3 | EESK atbalsta mērķi zaļās infrastruktūras projektu īstenošanā nodrošināt gan ekoloģisku, gan ekonomisku un sociālu labumu. Mērķis ir veidot infrastruktūru, kurā izmantoti dabā pilnīgi vai daļēji sastopami elementi, izmantoti vides elementi un pilsētvides elementi, kas veicina bioloģiskās daudzveidības un citu vides īpašību saglabāšanu un vienlaikus sniedz sabiedrībai finansiāli izdevīgus un ilgtspējīgus pakalpojumus. Atšķirībā no Natura 2000 programmas zaļās infrastruktūras veicināšana nav juridisks instruments; zaļās infrastruktūras iniciatīvas mērķis nav vēl viena aizsargājamo teritoriju tīkla izveide līdztekus Natura 2000. |
| --- | --- |

1.3

EESK atbalsta mērķi zaļās infrastruktūras projektu īstenošanā nodrošināt gan ekoloģisku, gan ekonomisku un sociālu labumu. Mērķis ir veidot infrastruktūru, kurā izmantoti dabā pilnīgi vai daļēji sastopami elementi, izmantoti vides elementi un pilsētvides elementi, kas veicina bioloģiskās daudzveidības un citu vides īpašību saglabāšanu un vienlaikus sniedz sabiedrībai finansiāli izdevīgus un ilgtspējīgus pakalpojumus. Atšķirībā no Natura 2000 programmas zaļās infrastruktūras veicināšana nav juridisks instruments; zaļās infrastruktūras iniciatīvas mērķis nav vēl viena aizsargājamo teritoriju tīkla izveide līdztekus Natura 2000.

| 1.4 | EESK atzīmē, ka galvenokārt dalībvalstis, jo īpaši vietējās un reģionālās plānošanas iestādes, ir atbildīgas par zaļās infrastruktūras projektiem. ES galvenais uzdevums ir atbalstīt zaļās infrastruktūras projektu veicināšanu. Īpaši svarīgi, lai zaļās infrastruktūras koncepcija nekavējoties tiktu efektīvi integrēta gan tādās politikas jomās kā lauksaimniecība un mežsaimniecība, dabas aizsardzība, ūdenstilpes, jūrniecība, zvejniecība, reģionālā un kohēzijas politika, pilsētplānošana, klimata aizsardzība, transports, enerģētika, civilā aizsardzība un zemes izmantošana, gan arī attiecīgajos ES finanšu instrumentos. |
| --- | --- |

1.4

EESK atzīmē, ka galvenokārt dalībvalstis, jo īpaši vietējās un reģionālās plānošanas iestādes, ir atbildīgas par zaļās infrastruktūras projektiem. ES galvenais uzdevums ir atbalstīt zaļās infrastruktūras projektu veicināšanu. Īpaši svarīgi, lai zaļās infrastruktūras koncepcija nekavējoties tiktu efektīvi integrēta gan tādās politikas jomās kā lauksaimniecība un mežsaimniecība, dabas aizsardzība, ūdenstilpes, jūrniecība, zvejniecība, reģionālā un kohēzijas politika, pilsētplānošana, klimata aizsardzība, transports, enerģētika, civilā aizsardzība un zemes izmantošana, gan arī attiecīgajos ES finanšu instrumentos.

| 1.5 | Eiropas Savienībai jāuzņemas tieša atbildība par visai Eiropai nozīmīgiem zaļās infrastruktūras projektiem. EESK atbalsta priekšlikumu ņemt par piemēru Eiropas transporta tīklu un Eiropas enerģētikas tīklu un ieviest arī tādu zaļās infrastruktūras finansēšanas instrumentu kā Eiropas zaļās infrastruktūras tīkls (TEN-G), kā arī izveidot sarakstu ar kartē norādītiem projektiem, kas nozīmīgi visai Eiropai. |
| --- | --- |

1.5

Eiropas Savienībai jāuzņemas tieša atbildība par visai Eiropai nozīmīgiem zaļās infrastruktūras projektiem. EESK atbalsta priekšlikumu ņemt par piemēru Eiropas transporta tīklu un Eiropas enerģētikas tīklu un ieviest arī tādu zaļās infrastruktūras finansēšanas instrumentu kā Eiropas zaļās infrastruktūras tīkls (TEN-G), kā arī izveidot sarakstu ar kartē norādītiem projektiem, kas nozīmīgi visai Eiropai.

| 1.6 | Nozīmīgākie dalībnieki zaļās infrastruktūras projektu īstenošanā vietējā un reģionālajā līmenī ir iestādes, kas atbild par vietējo un reģionālo plānošanu, pilsētas un pagasti, struktūras, kuras īsteno infrastruktūras projektus tādās jomās kā ceļu būve, dzelzceļš, hidrotehnisko objektu būvniecība un plūdu novēršana, kā arī lauksaimnieki un mežsaimnieki, uzņēmumi un pasūtītāji, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuru mērķis ir vides aizsardzība, un arodbiedrības. Šo dalībnieku loma ir jāpalielina. Tas jādara, jo projektu veiksmīga īstenošana lielā mērā ir atkarīga no tā, vai šie dalībnieki būs tos ierosinājuši, akceptējuši un atbalstījuši. |
| --- | --- |

1.6

Nozīmīgākie dalībnieki zaļās infrastruktūras projektu īstenošanā vietējā un reģionālajā līmenī ir iestādes, kas atbild par vietējo un reģionālo plānošanu, pilsētas un pagasti, struktūras, kuras īsteno infrastruktūras projektus tādās jomās kā ceļu būve, dzelzceļš, hidrotehnisko objektu būvniecība un plūdu novēršana, kā arī lauksaimnieki un mežsaimnieki, uzņēmumi un pasūtītāji, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuru mērķis ir vides aizsardzība, un arodbiedrības. Šo dalībnieku loma ir jāpalielina. Tas jādara, jo projektu veiksmīga īstenošana lielā mērā ir atkarīga no tā, vai šie dalībnieki būs tos ierosinājuši, akceptējuši un atbalstījuši.

| 1.7 | EESK uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības savlaicīgai iesaistīšanai zaļās infrastruktūras projektos noteikti ir jāvelta daudz vairāk uzmanības nekā tas darīts Komisijas paziņojumā. Plānošanai, kurā var piedalīties un savlaicīgi tiek iesaistīti iedzīvotāji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, ir būtiska nozīme. |
| --- | --- |

1.7

EESK uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības savlaicīgai iesaistīšanai zaļās infrastruktūras projektos noteikti ir jāvelta daudz vairāk uzmanības nekā tas darīts Komisijas paziņojumā. Plānošanai, kurā var piedalīties un savlaicīgi tiek iesaistīti iedzīvotāji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, ir būtiska nozīme.

| 1.8 | Vienlaikus jāievēro, ka zaļās infrastruktūras projekti var arī izraisīt likumīgo interešu konfliktus starp dažādām iesaistītajām personām, un tādēļ ir jāparedz atbilstoši konfliktu risināšanas, interešu līdzsvarošanas un projektu optimizācijas mehānismi. Ieceri pareizi īstenojot, zaļā infrastruktūra varētu mazināt vai atrisināt vides aizsardzības jomā vērojamos konfliktus starp tās aizsargātājiem un izmantotājiem. EESK uzsver: lai varētu piesaistīt vajadzīgos privātos ieguldījumus, jārada atbilstoši stimuli. |
| --- | --- |

1.8

Vienlaikus jāievēro, ka zaļās infrastruktūras projekti var arī izraisīt likumīgo interešu konfliktus starp dažādām iesaistītajām personām, un tādēļ ir jāparedz atbilstoši konfliktu risināšanas, interešu līdzsvarošanas un projektu optimizācijas mehānismi. Ieceri pareizi īstenojot, zaļā infrastruktūra varētu mazināt vai atrisināt vides aizsardzības jomā vērojamos konfliktus starp tās aizsargātājiem un izmantotājiem. EESK uzsver: lai varētu piesaistīt vajadzīgos privātos ieguldījumus, jārada atbilstoši stimuli.

2.   Ievads

| 2.1 | Tā kā bioloģiskā daudzveidība ir vērtība pati par sevi un tā — kā dabas kapitāls — sniedz pakalpojumus, tās saglabāšanai un atjaunošanai ir būtiska ietekme uz cilvēku labklājību, ekonomisko labklājību un cilvēku dzīves apstākļiem. Tāpēc Eiropas Komisijas sagatavotajā ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijā līdz 2020. gadam (1) izvirzīts mērķis Eiropas Savienībā līdz 2020. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības izzušanu un samazināšanos un, cik iespējams, atjaunot bioloģisko daudzveidību. Zaļās infrastruktūras attīstību paredzēts veicināt jo īpaši ar Eiropas zaļās infrastruktūras stratēģiju. |
| --- | --- |

2.1

Tā kā bioloģiskā daudzveidība ir vērtība pati par sevi un tā — kā dabas kapitāls — sniedz pakalpojumus, tās saglabāšanai un atjaunošanai ir būtiska ietekme uz cilvēku labklājību, ekonomisko labklājību un cilvēku dzīves apstākļiem. Tāpēc Eiropas Komisijas sagatavotajā ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijā līdz 2020. gadam (1) izvirzīts mērķis Eiropas Savienībā līdz 2020. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības izzušanu un samazināšanos un, cik iespējams, atjaunot bioloģisko daudzveidību. Zaļās infrastruktūras attīstību paredzēts veicināt jo īpaši ar Eiropas zaļās infrastruktūras stratēģiju.

| 2.2 | Komisija 2013. gada 6. maijā pieņēma paziņojumu “Zaļā infrastruktūra — Eiropas dabas kapitāla pilnveide”, kurā minētas šādas prioritātes:






  — | zaļajai infrastruktūrai labvēlīgu apstākļu radīšana galvenajās politikas jomās, piemēram, tādās kā lauksaimniecība un mežsaimniecība, dabas aizsardzība, ūdenstilpju, jūrniecības un zvejniecības politika, reģionālā politika, klimata aizsardzība un pielāgošanās klimata pārmaiņām, transporta un enerģētikas politika, civilā aizsardzība un zemes izmantošana, un tāpēc paredzēts izstrādāt norādījumus par to, kā zaļā infrastruktūra tiks integrēta šo rīcībpolitiku īstenošanā no 2014. gada līdz 2020. gadam; |
| --- | --- | --- |

2.2

Komisija 2013. gada 6. maijā pieņēma paziņojumu “Zaļā infrastruktūra — Eiropas dabas kapitāla pilnveide”, kurā minētas šādas prioritātes:

—

zaļajai infrastruktūrai labvēlīgu apstākļu radīšana galvenajās politikas jomās, piemēram, tādās kā lauksaimniecība un mežsaimniecība, dabas aizsardzība, ūdenstilpju, jūrniecības un zvejniecības politika, reģionālā politika, klimata aizsardzība un pielāgošanās klimata pārmaiņām, transporta un enerģētikas politika, civilā aizsardzība un zemes izmantošana, un tāpēc paredzēts izstrādāt norādījumus par to, kā zaļā infrastruktūra tiks integrēta šo rīcībpolitiku īstenošanā no 2014. gada līdz 2020. gadam;

| — | ar zaļo infrastruktūru saistītās pētniecības uzlabošana, zināšanu un datu bāzes stiprināšana un novatorisku tehnoloģiju veicināšana; |
| --- | --- |

—

ar zaļo infrastruktūru saistītās pētniecības uzlabošana, zināšanu un datu bāzes stiprināšana un novatorisku tehnoloģiju veicināšana;

| — | zaļās infrastruktūras projektiem nepieciešamā finansējuma pieejamības uzlabošana — paredzēts līdz 2014. gadam sadarbībā ar EIB izveidot īpaši šim nolūkam veltītu ES finansēšanas instrumentu, kas atbalstīs zaļās infrastruktūras projektus; |
| --- | --- |

—

zaļās infrastruktūras projektiem nepieciešamā finansējuma pieejamības uzlabošana — paredzēts līdz 2014. gadam sadarbībā ar EIB izveidot īpaši šim nolūkam veltītu ES finansēšanas instrumentu, kas atbalstīs zaļās infrastruktūras projektus;

| — | zaļās infrastruktūras projektu veicināšana ES līmenī — līdz 2015. gada beigām Komisija saistībā ar iniciatīvu “ES zaļās infrastruktūras tīkls (TEN-G)” apsvērs iespēju izveidot Eiropas Savienībai nozīmīgas zaļās infrastruktūras projektu tīklu. |
| --- | --- |

—

zaļās infrastruktūras projektu veicināšana ES līmenī — līdz 2015. gada beigām Komisija saistībā ar iniciatīvu “ES zaļās infrastruktūras tīkls (TEN-G)” apsvērs iespēju izveidot Eiropas Savienībai nozīmīgas zaļās infrastruktūras projektu tīklu.

| 2.3 | EESK 2011. gada 26. oktobrī pieņemtajā atzinumā par bioloģisko daudzveidību (2) kopumā atzinīgi novērtēta bioloģiskās daudzveidības stratēģija, bet pausta arī kritika par to, ka nav analizēti iemesli, kāpēc ar bioloģisko daudzveidību saistītie mērķi nav sasniegti. To efektīvu sasniegšanu jo īpaši kavējot dalībvalstu politiskās gribas trūkums. |
| --- | --- |

2.3

EESK 2011. gada 26. oktobrī pieņemtajā atzinumā par bioloģisko daudzveidību (2) kopumā atzinīgi novērtēta bioloģiskās daudzveidības stratēģija, bet pausta arī kritika par to, ka nav analizēti iemesli, kāpēc ar bioloģisko daudzveidību saistītie mērķi nav sasniegti. To efektīvu sasniegšanu jo īpaši kavējot dalībvalstu politiskās gribas trūkums.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1 | David Rose darbā “Green Infrastructure. A Landscape Approach” minēta jēdziena “zaļā infrastruktūra” uzskatāma definīcija: “Zaļā infrastruktūra ir elementi, kas saista dabisko un izveidoto vidi un uzlabo dzīves apstākļus pilsētās, piemēram, parki, gājēju celiņi, apzaļumoti jumti, apzaļumotas ielas un pilsētās augošie koki. Reģionālā līmenī zaļā infrastruktūra ir tīkls, ko veido dabas teritorijas, zaļās zonas, zaļās joslas, (mežsaimniecībā un lauksaimniecībā) izmantotās platības un citi elementi, kas visi dažādos veidos pozitīvi ietekmē cilvēku un ekosistēmu veselību un labsajūtu, [...].” |
| --- | --- |

3.1

David Rose darbā “Green Infrastructure. A Landscape Approach” minēta jēdziena “zaļā infrastruktūra” uzskatāma definīcija: “Zaļā infrastruktūra ir elementi, kas saista dabisko un izveidoto vidi un uzlabo dzīves apstākļus pilsētās, piemēram, parki, gājēju celiņi, apzaļumoti jumti, apzaļumotas ielas un pilsētās augošie koki. Reģionālā līmenī zaļā infrastruktūra ir tīkls, ko veido dabas teritorijas, zaļās zonas, zaļās joslas, (mežsaimniecībā un lauksaimniecībā) izmantotās platības un citi elementi, kas visi dažādos veidos pozitīvi ietekmē cilvēku un ekosistēmu veselību un labsajūtu, [...].”

| 3.2 | Turpmāk minēti zaļās infrastruktūras piemēri:






  — | palieņu izveidošana un saglabāšana: jau dīķis vien novērš plūdus, savukārt palienes arī filtrē ūdeni, stabilizē gruntsūdens līmeni, nodrošina atpūtas iespējas, uzkrāj CO2, nodrošina koksni un veicina dzīvotņu savienošanu; |
| --- | --- | --- |

3.2

Turpmāk minēti zaļās infrastruktūras piemēri:

—

palieņu izveidošana un saglabāšana: jau dīķis vien novērš plūdus, savukārt palienes arī filtrē ūdeni, stabilizē gruntsūdens līmeni, nodrošina atpūtas iespējas, uzkrāj CO2, nodrošina koksni un veicina dzīvotņu savienošanu;

| — | meži, kuros nodrošināta laba koku sugu, vecuma un struktūras kombinācija, absorbē daudz ūdens un sargā augsni, novērš plūdus un zemes nogruvumus, kā arī mazina to ietekmi; |
| --- | --- |

—

meži, kuros nodrošināta laba koku sugu, vecuma un struktūras kombinācija, absorbē daudz ūdens un sargā augsni, novērš plūdus un zemes nogruvumus, kā arī mazina to ietekmi;

| — | zaļā infrastruktūra kā neatņemams aglomerāciju attīstības elements: pareizi izveidoti parki, alejas, gājēju ceļi, apzaļumoti jumti un sienas izmaksu ziņā efektīvi uzlabo klimatu un kopumā paaugstina dzīves kvalitāti pilsētās. Tā arī vairo bioloģisko daudzveidību un veicina klimata pārmaiņu ierobežošanu. |
| --- | --- |

—

zaļā infrastruktūra kā neatņemams aglomerāciju attīstības elements: pareizi izveidoti parki, alejas, gājēju ceļi, apzaļumoti jumti un sienas izmaksu ziņā efektīvi uzlabo klimatu un kopumā paaugstina dzīves kvalitāti pilsētās. Tā arī vairo bioloģisko daudzveidību un veicina klimata pārmaiņu ierobežošanu.

| 3.3 | Eiropas Savienībā 82 % teritorijas neatrodas Natura 2000 tīklā. Tādēļ ir skaidrs: lai nodrošinātu aizsargājamo teritoriju tīkla ilgtspēju un ekosistēmu pakalpojumu sniegšanu kopumā, ļoti svarīgi ir saglabāt un atjaunot bioloģisko daudzveidību, veicinot zaļās infrastruktūras izveidi, tostarp teritorijās, kas neietilpst Natura 2000 tīklā. Atšķirībā no Natura 2000 tīkla Zaļās infrastruktūras iniciatīva nav juridisks instruments. Tāpēc tā neaizstāj Natura 2000 programmas īstenošanu, bet papildina šo programmu un ir vēl viens tās komponents. Turklāt Zaļās infrastruktūras iniciatīvas mērķis nav vēl viena aizsargājamo teritoriju tīkla izveide līdztekus Natura 2000. EESK uzskata, ka Zaļās infrastruktūras iniciatīva arī būtu jāizmanto, lai veicinātu un visās dalībvalstīs būtiski uzlabotu kopīgo dabas un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

3.3

Eiropas Savienībā 82 % teritorijas neatrodas Natura 2000 tīklā. Tādēļ ir skaidrs: lai nodrošinātu aizsargājamo teritoriju tīkla ilgtspēju un ekosistēmu pakalpojumu sniegšanu kopumā, ļoti svarīgi ir saglabāt un atjaunot bioloģisko daudzveidību, veicinot zaļās infrastruktūras izveidi, tostarp teritorijās, kas neietilpst Natura 2000 tīklā. Atšķirībā no Natura 2000 tīkla Zaļās infrastruktūras iniciatīva nav juridisks instruments. Tāpēc tā neaizstāj Natura 2000 programmas īstenošanu, bet papildina šo programmu un ir vēl viens tās komponents. Turklāt Zaļās infrastruktūras iniciatīvas mērķis nav vēl viena aizsargājamo teritoriju tīkla izveide līdztekus Natura 2000. EESK uzskata, ka Zaļās infrastruktūras iniciatīva arī būtu jāizmanto, lai veicinātu un visās dalībvalstīs būtiski uzlabotu kopīgo dabas un vides aizsardzību.

| 3.4 | EESK uzsver, ka zaļās infrastruktūras projektos savlaicīgi un aktīvi ir jāiesaista pilsoniskā sabiedrība, kā tas paredzēts arī Orhūsas Konvencijā par sabiedrības iesaistīšanu vides jautājumu risināšanā. Daudzi piemēri liecina, ka projektu veiksmīga īstenošana lielā mērā ir atkarīga no pilsoniskās sabiedrības atbalsta vai noraidošas attieksmes. Tāpēc Eiropas Komisijas stratēģijā būtu daudz vairāk jāuzsver, ka jāizmanto augšupēja pieeja un jāveido partnerības ar vietējām pašvaldībām, struktūrām, kas atbildīgas par infrastruktūras projektiem, uzņēmumiem un arodbiedrībām, lauksaimniekiem un mežsaimniekiem, ūdens resursu apsaimniekotājiem un piekrastes aizsargātājiem, kā arī nevalstiskajām organizācijām, kuras darbojas vides aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

3.4

EESK uzsver, ka zaļās infrastruktūras projektos savlaicīgi un aktīvi ir jāiesaista pilsoniskā sabiedrība, kā tas paredzēts arī Orhūsas Konvencijā par sabiedrības iesaistīšanu vides jautājumu risināšanā. Daudzi piemēri liecina, ka projektu veiksmīga īstenošana lielā mērā ir atkarīga no pilsoniskās sabiedrības atbalsta vai noraidošas attieksmes. Tāpēc Eiropas Komisijas stratēģijā būtu daudz vairāk jāuzsver, ka jāizmanto augšupēja pieeja un jāveido partnerības ar vietējām pašvaldībām, struktūrām, kas atbildīgas par infrastruktūras projektiem, uzņēmumiem un arodbiedrībām, lauksaimniekiem un mežsaimniekiem, ūdens resursu apsaimniekotājiem un piekrastes aizsargātājiem, kā arī nevalstiskajām organizācijām, kuras darbojas vides aizsardzības jomā.

| 3.5 | EESK ar nožēlu secina, ka Komisijas paziņojums par zaļo infrastruktūru vēl nav Eiropas zaļās infrastruktūras stratēģija, kuras izstrāde bija paredzēta bioloģiskās daudzveidības stratēģijā līdz 2020. gadam. EESK tomēr atzinīgi vērtē paziņojumā paredzētos pasākumus, kas ir soļi pareizajā virzienā. Šo pasākumu īstenošanā gūtā pieredze būtu jāizmanto, lai uz tās pamata izstrādātu zaļās infrastruktūras stratēģiju. |
| --- | --- |

3.5

EESK ar nožēlu secina, ka Komisijas paziņojums par zaļo infrastruktūru vēl nav Eiropas zaļās infrastruktūras stratēģija, kuras izstrāde bija paredzēta bioloģiskās daudzveidības stratēģijā līdz 2020. gadam. EESK tomēr atzinīgi vērtē paziņojumā paredzētos pasākumus, kas ir soļi pareizajā virzienā. Šo pasākumu īstenošanā gūtā pieredze būtu jāizmanto, lai uz tās pamata izstrādātu zaļās infrastruktūras stratēģiju.

| 3.6 | EESK uzskata, ka zaļās infrastruktūras veidošanas jomā būtu jānosaka vairāk prioritāšu nekā tas darīts paziņojumā. Tāpat kā bioloģiskās daudzveidības stratēģijā arī paziņojumā nav skaidri analizēti iemesli, kāpēc zaļās infrastruktūras veidošana nenotiek pietiekami raiti. Dalībvalstu politiskās gribas trūkumu šīs ieceres īstenošanā nevarēs kompensēt tikai ar paredzētajiem tehniskajiem norādījumiem un zināšanu un datu bāzes uzlabošanu. EESK uzskata: lai zaļās infrastruktūras stratēģija būtu efektīva, jānodrošina stingra uzraudzība, kritiski jāanalizē dalībvalstu īstenotie pasākumi un, ja vajadzīgs, jāīsteno mērķtiecīgi papildu pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt dalībvalstis un reģionus, kas ievērojami atpaliek šajā jomā. |
| --- | --- |

3.6

EESK uzskata, ka zaļās infrastruktūras veidošanas jomā būtu jānosaka vairāk prioritāšu nekā tas darīts paziņojumā. Tāpat kā bioloģiskās daudzveidības stratēģijā arī paziņojumā nav skaidri analizēti iemesli, kāpēc zaļās infrastruktūras veidošana nenotiek pietiekami raiti. Dalībvalstu politiskās gribas trūkumu šīs ieceres īstenošanā nevarēs kompensēt tikai ar paredzētajiem tehniskajiem norādījumiem un zināšanu un datu bāzes uzlabošanu. EESK uzskata: lai zaļās infrastruktūras stratēģija būtu efektīva, jānodrošina stingra uzraudzība, kritiski jāanalizē dalībvalstu īstenotie pasākumi un, ja vajadzīgs, jāīsteno mērķtiecīgi papildu pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt dalībvalstis un reģionus, kas ievērojami atpaliek šajā jomā.

4.   Īpašas piezīmes

4.1   ES loma zaļās infrastruktūras veicināšanā

| 4.1.1 | Par zaļās infrastruktūras projektiem galvenokārt atbildīgas dalībvalstis, jo īpaši vietējās un reģionālās plānošanas iestādes. Šajā jomā ES galvenais uzdevums ir sniegt atbalstu, informējot sabiedrību par zaļās infrastruktūras koncepciju, proti, nodrošinot atbilstošu un pieejamu datu un zināšanu bāzi, kā tas paredzēts Komisijas paziņojumā. Turklāt ES finanšu instrumentiem ir būtiska ietekme uz vietējo un reģionālo plānošanu, un tāpēc prioritārs uzdevums ir zaļās infrastruktūras koncepcijas integrācija šajos finanšu instrumentos. |
| --- | --- |

4.1.1

Par zaļās infrastruktūras projektiem galvenokārt atbildīgas dalībvalstis, jo īpaši vietējās un reģionālās plānošanas iestādes. Šajā jomā ES galvenais uzdevums ir sniegt atbalstu, informējot sabiedrību par zaļās infrastruktūras koncepciju, proti, nodrošinot atbilstošu un pieejamu datu un zināšanu bāzi, kā tas paredzēts Komisijas paziņojumā. Turklāt ES finanšu instrumentiem ir būtiska ietekme uz vietējo un reģionālo plānošanu, un tāpēc prioritārs uzdevums ir zaļās infrastruktūras koncepcijas integrācija šajos finanšu instrumentos.

| 4.1.2 | Eiropas Savienībai jāuzņemas tieša atbildība par noteiktiem visai Eiropai nozīmīgiem zaļās infrastruktūras projektiem. Šādi projekti parasti ir saistīti ar tādiem ainavas pārrobežu elementiem kā kalni, upes un meži. Kā spilgts piemērs paziņojumā minēta “Eiropas zaļā josta”. Īpaša uzmanība būtu jāvelta arī pārrobežu upju ielejām, kas ir Eiropas zaļās infrastruktūras pamatelements. Tieši tādās upēs kā Donava vai Elba, kas šogad atkal izraisīja plūdus un radīja būtiskus zaudējumus, ar zaļās infrastruktūras projektiem var uzlabot plūdu novēršanu, vienlaikus saglabājot trauslas un Eiropas bioloģiskai daudzveidībai nozīmīgas ūdens teritorijas un turpinot ekonomikas un tūrisma attīstību. |
| --- | --- |

4.1.2

Eiropas Savienībai jāuzņemas tieša atbildība par noteiktiem visai Eiropai nozīmīgiem zaļās infrastruktūras projektiem. Šādi projekti parasti ir saistīti ar tādiem ainavas pārrobežu elementiem kā kalni, upes un meži. Kā spilgts piemērs paziņojumā minēta “Eiropas zaļā josta”. Īpaša uzmanība būtu jāvelta arī pārrobežu upju ielejām, kas ir Eiropas zaļās infrastruktūras pamatelements. Tieši tādās upēs kā Donava vai Elba, kas šogad atkal izraisīja plūdus un radīja būtiskus zaudējumus, ar zaļās infrastruktūras projektiem var uzlabot plūdu novēršanu, vienlaikus saglabājot trauslas un Eiropas bioloģiskai daudzveidībai nozīmīgas ūdens teritorijas un turpinot ekonomikas un tūrisma attīstību.

| 4.1.3 | EESK rosina Eiropas Savienībā veicināt Eiropai nozīmīgu zaļās infrastruktūras tīklu, kas tiek stratēģiski plānots, un izveidot sarakstu ar kartē norādītiem projektiem. Šai iecerei, īstenojot iniciatīvu “ES zaļās infrastruktūras tīkls” (TEN-G), jābūt tikpat nozīmīgai kā Eiropas infrastruktūras iniciatīvām transporta, enerģētikas un telekomunikācijas jomā. |
| --- | --- |

4.1.3

EESK rosina Eiropas Savienībā veicināt Eiropai nozīmīgu zaļās infrastruktūras tīklu, kas tiek stratēģiski plānots, un izveidot sarakstu ar kartē norādītiem projektiem. Šai iecerei, īstenojot iniciatīvu “ES zaļās infrastruktūras tīkls” (TEN-G), jābūt tikpat nozīmīgai kā Eiropas infrastruktūras iniciatīvām transporta, enerģētikas un telekomunikācijas jomā.

4.2   Zaļās infrastruktūras koncepcijas izplatīšana

EESK uzskata, ka būtisks iemesls, kāpēc zaļās infrastruktūras koncepcija nav pietiekami izplatīta un netiek pietiekami veicināta, ir trūkstošās zināšanas par zaļās infrastruktūras koncepciju un tās praktiskajām priekšrocībām, tostarp iespējamām priekšrocībām, kas saistītas ar izmaksām. Tādēļ Komisija rīkojusies pareizi un izvirzījusi mērķi palielināt ieinteresēto personu informētību par zaļo infrastruktūru, veicināt informācijas apmaiņu par labas prakses piemēriem un uzlabot ar zaļo infrastruktūru saistīto datu bāzi. Šī mērķa sasniegšanai labas iespējas paver sociālie plašsaziņas līdzekļi. EESK uzskata, ka būtisks šī sabiedrības informēšanas darba priekšnosacījums ir jēdziena “zaļā infrastruktūra” definīcija, kam jābūt uzskatāmai un sabiedrībai saprotamai. Komisijas lietotā definīcija neatbilst šīm prasībām (3).

4.3   Apstākļu, kas izveidojušies attiecīgajā dalībvalstī, ievērošana

| 4.3.1 | Ja salīdzinām pilnīgi dabisku, daļēji dabisku zemes gabalu vai pilsētas zemes gabalu pieejamību, jāsecina, ka stāvoklis dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs. Dažos blīvi apdzīvotos reģionos un pilsētās ļoti daudz zemes atvēlēts “pelēkajai infrastruktūrai”, savukārt citos reģionos ir daudz pilnīgi dabisku teritoriju. Īstenojot Eiropas pasākumus zaļās infrastruktūras veicināšanai, tie reģioni, kuros ir jārada jauna zaļā infrastruktūra, ir jānošķir no tiem reģioniem, kur nozīmīgāka prioritāte ir tur sastopamās ainavas saglabāšana un kopšana. |
| --- | --- |

4.3.1

Ja salīdzinām pilnīgi dabisku, daļēji dabisku zemes gabalu vai pilsētas zemes gabalu pieejamību, jāsecina, ka stāvoklis dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs. Dažos blīvi apdzīvotos reģionos un pilsētās ļoti daudz zemes atvēlēts “pelēkajai infrastruktūrai”, savukārt citos reģionos ir daudz pilnīgi dabisku teritoriju. Īstenojot Eiropas pasākumus zaļās infrastruktūras veicināšanai, tie reģioni, kuros ir jārada jauna zaļā infrastruktūra, ir jānošķir no tiem reģioniem, kur nozīmīgāka prioritāte ir tur sastopamās ainavas saglabāšana un kopšana.

4.4   Integrācija svarīgākajās politikas jomās un to finansēšanas mehānismi

| 4.4.1 | Komisija rīkojusies pareizi, paziņojumā paredzot, ka visnozīmīgākā prioritāte ir zaļās infrastruktūras aspektu integrēšana visdažādākajās politikas jomās. |
| --- | --- |

4.4.1

Komisija rīkojusies pareizi, paziņojumā paredzot, ka visnozīmīgākā prioritāte ir zaļās infrastruktūras aspektu integrēšana visdažādākajās politikas jomās.

| 4.4.2 | EESK atzinīgi vērtē apņemšanos izstrādāt tehniskus norādījumus, kuros minēti principi un pamatnosacījumi zaļās infrastruktūras aspektu integrēšanai reģionālajā politikā, kohēzijas politikā, klimata un vides politikā, veselības un patērētāju aizsardzības politikā, kopējā lauksaimniecības politikā un ar tām saistītajos finanšu mehānismos. Minētie norādījumi būtu ātri jāpublicē, lai dalībvalstis, kas jau pašlaik izstrādā darbības plānus, varētu izmantot norādījumus jau plānošanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

4.4.2

EESK atzinīgi vērtē apņemšanos izstrādāt tehniskus norādījumus, kuros minēti principi un pamatnosacījumi zaļās infrastruktūras aspektu integrēšanai reģionālajā politikā, kohēzijas politikā, klimata un vides politikā, veselības un patērētāju aizsardzības politikā, kopējā lauksaimniecības politikā un ar tām saistītajos finanšu mehānismos. Minētie norādījumi būtu ātri jāpublicē, lai dalībvalstis, kas jau pašlaik izstrādā darbības plānus, varētu izmantot norādījumus jau plānošanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam.

| 4.4.3 | Zaļās infrastruktūras izveide ir atkarīga ne tikai no publiskajiem, bet arī no privātajiem ieguldījumiem. EESK uzsver, ka pietiekami jāstimulē privātie ieguldījumi zaļajā infrastruktūrā. EESK atzinīgi vērtē ieceri sadarbībā ar EIB izveidot īpaši šim nolūkam paredzētu ES finansēšanas instrumentu. |
| --- | --- |

4.4.3

Zaļās infrastruktūras izveide ir atkarīga ne tikai no publiskajiem, bet arī no privātajiem ieguldījumiem. EESK uzsver, ka pietiekami jāstimulē privātie ieguldījumi zaļajā infrastruktūrā. EESK atzinīgi vērtē ieceri sadarbībā ar EIB izveidot īpaši šim nolūkam paredzētu ES finansēšanas instrumentu.

4.5   Pilsoniskās sabiedrības efektīva iesaistīšana vietējā un reģionālajā plānošanā

| 4.5.1 | Paziņojumā gan norādīts, ka zaļās infrastruktūras aspekti ir jāintegrē reģionu teritoriālajā plānošanā un vietējā plānošanā, taču EESK norāda, ka rīcības plānā nav minēti konkrēti pasākumi šī mērķa sasniegšanai. Tieši teritoriālā plānošana, ainavu plānošana un būvniecības plānošana vietējā līmenī būtiski ietekmē zaļās infrastruktūras veidošanu, bet Eiropas līmenī šo plānošanu ir grūti ietekmēt, jo jāievēro subsidiaritātes princips. |
| --- | --- |

4.5.1

Paziņojumā gan norādīts, ka zaļās infrastruktūras aspekti ir jāintegrē reģionu teritoriālajā plānošanā un vietējā plānošanā, taču EESK norāda, ka rīcības plānā nav minēti konkrēti pasākumi šī mērķa sasniegšanai. Tieši teritoriālā plānošana, ainavu plānošana un būvniecības plānošana vietējā līmenī būtiski ietekmē zaļās infrastruktūras veidošanu, bet Eiropas līmenī šo plānošanu ir grūti ietekmēt, jo jāievēro subsidiaritātes princips.

| 4.5.2 | EESK uzsver, ka jānodrošina vietējo un reģionālo pilsoniskās sabiedrības pārstāvju savlaicīga iesaistīšana, bez kuras zaļās infrastruktūras projekti nebūs īstenojami vai sabiedrības nepietiekamā atbalsta dēļ neizdosies. Vajadzīga plānošana, kurā var piedalīties un šie pārstāvji var aktīvi un radoši izpausties. Jāievēro arī, ka lēmumi par zaļās infrastruktūras izveidi ne vienmēr būs visiem izdevīgi un dažām iesaistītajām personām būs jāsamierinās ar zaudējumiem (piemēram, ja, cenšoties saglabāt zaļo infrastruktūru upju krastos un jūru piekrastē, tiek pieņemts lēmums aizliegt būvniecību). Par konfliktējošiem mērķiem, kuru pamatā ir konkurējošas intereses zemes izmantošanas jomā (piemēram, pārtikas ražošana, mājokļu un infrastruktūras celtniecība, dzīvotņu savienošana, bioloģiskā daudzveidība), ir skaidri jārunā, un risinājumi ir jāmeklē. |
| --- | --- |

4.5.2

EESK uzsver, ka jānodrošina vietējo un reģionālo pilsoniskās sabiedrības pārstāvju savlaicīga iesaistīšana, bez kuras zaļās infrastruktūras projekti nebūs īstenojami vai sabiedrības nepietiekamā atbalsta dēļ neizdosies. Vajadzīga plānošana, kurā var piedalīties un šie pārstāvji var aktīvi un radoši izpausties. Jāievēro arī, ka lēmumi par zaļās infrastruktūras izveidi ne vienmēr būs visiem izdevīgi un dažām iesaistītajām personām būs jāsamierinās ar zaudējumiem (piemēram, ja, cenšoties saglabāt zaļo infrastruktūru upju krastos un jūru piekrastē, tiek pieņemts lēmums aizliegt būvniecību). Par konfliktējošiem mērķiem, kuru pamatā ir konkurējošas intereses zemes izmantošanas jomā (piemēram, pārtikas ražošana, mājokļu un infrastruktūras celtniecība, dzīvotņu savienošana, bioloģiskā daudzveidība), ir skaidri jārunā, un risinājumi ir jāmeklē.

4.6   Zaļā infrastruktūra pilsētu teritorijās

| 4.6.1 | EESK uzskata, ka pasākumi, kas saistīti ar zaļo infrastruktūru, pilsētu teritorijās paver ļoti lielas iespējas. Tur tie nodrošina priekšrocības, kas labvēlīgi ietekmē veselību, uzlabo klimatu, rada darbvietas un vairo pilsētu pievilcību. Tieši pilsētās — sākot ar skolām — ir jāpalielina izpratne par zaļās infrastruktūras risinājumiem un aktīva pilsoniskās sabiedrības līdzdalība. EESK uzskata, ka pašlaik vērojamā lielā interese par dārzniecību un lauksaimniecību pilsētās skaidri liecina par daudzu iedzīvotāju gatavību pašiem iesaistīties ekosistēmu saglabāšanā un izmēģināt jaunus kopības un tās izpratnes veidus. |
| --- | --- |

4.6.1

EESK uzskata, ka pasākumi, kas saistīti ar zaļo infrastruktūru, pilsētu teritorijās paver ļoti lielas iespējas. Tur tie nodrošina priekšrocības, kas labvēlīgi ietekmē veselību, uzlabo klimatu, rada darbvietas un vairo pilsētu pievilcību. Tieši pilsētās — sākot ar skolām — ir jāpalielina izpratne par zaļās infrastruktūras risinājumiem un aktīva pilsoniskās sabiedrības līdzdalība. EESK uzskata, ka pašlaik vērojamā lielā interese par dārzniecību un lauksaimniecību pilsētās skaidri liecina par daudzu iedzīvotāju gatavību pašiem iesaistīties ekosistēmu saglabāšanā un izmēģināt jaunus kopības un tās izpratnes veidus.

4.7   Integrācija lauksaimniecībā un lauku attīstībā

| 4.7.1 | Tas, kā un cik daudz zaļās infrastruktūras aspekti tiks integrēti šajās jomās, ir atkarīgs no kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) un ES daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam rezultātiem. Politiska vienošanās abās jomās ir panākta. EESK vairākas reizes paudusi atbalstu daudzfunkcionālai lauksaimniecībai un konkrētiem mērķiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem. Lai Eiropas lauksaimniecība būtu ekoloģiskāka, plānojot drīzumā veicamo lauksaimniecības reformu, tiešo maksājumu piešķiršana tika arī saistīta ar augstāku vides standartu ievērošanu un ekoloģiski nozīmīgu platību paplašināšanu. EESK rūpīgi analizēs lēmumus par KLP reformu un paudīs par tiem savu viedokli. |
| --- | --- |

4.7.1

Tas, kā un cik daudz zaļās infrastruktūras aspekti tiks integrēti šajās jomās, ir atkarīgs no kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) un ES daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam rezultātiem. Politiska vienošanās abās jomās ir panākta. EESK vairākas reizes paudusi atbalstu daudzfunkcionālai lauksaimniecībai un konkrētiem mērķiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem. Lai Eiropas lauksaimniecība būtu ekoloģiskāka, plānojot drīzumā veicamo lauksaimniecības reformu, tiešo maksājumu piešķiršana tika arī saistīta ar augstāku vides standartu ievērošanu un ekoloģiski nozīmīgu platību paplašināšanu. EESK rūpīgi analizēs lēmumus par KLP reformu un paudīs par tiem savu viedokli.

| 4.7.2 | EESK pauž cerību, ka Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un, jo īpaši, agrovides pasākumus vairāk izmantos, lai nodrošinātu ekoloģisko savienojamību. EESK vairākas reizes norādījusi, ka vairums lauksaimnieku un mežsaimnieku ļoti labvēlīgi raugās uz dabas un dzīvotņu aizsardzību. Daudzi paraugprojekti skaidri liecina, ka partnerībā var sasniegt labus rezultātus. EESK rosina zaļās infrastruktūras projektos iekļaut kā ekstensīvi, tā intensīvi izmantotas lauksaimniecības platības, kas tiek apsaimniekotas, saudzējot resursus. Priekšroka būtu dodama brīvprātīgiem, ar ražošanu saistītiem pasākumiem. Svarīgi ir arī izmantot zaļās infrastruktūras potenciālu, lai veicinātu lauku sociālo un demogrāfisko attīstību. |
| --- | --- |

4.7.2

EESK pauž cerību, ka Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un, jo īpaši, agrovides pasākumus vairāk izmantos, lai nodrošinātu ekoloģisko savienojamību. EESK vairākas reizes norādījusi, ka vairums lauksaimnieku un mežsaimnieku ļoti labvēlīgi raugās uz dabas un dzīvotņu aizsardzību. Daudzi paraugprojekti skaidri liecina, ka partnerībā var sasniegt labus rezultātus. EESK rosina zaļās infrastruktūras projektos iekļaut kā ekstensīvi, tā intensīvi izmantotas lauksaimniecības platības, kas tiek apsaimniekotas, saudzējot resursus. Priekšroka būtu dodama brīvprātīgiem, ar ražošanu saistītiem pasākumiem. Svarīgi ir arī izmantot zaļās infrastruktūras potenciālu, lai veicinātu lauku sociālo un demogrāfisko attīstību.

4.8   Zaļās infrastruktūras saikne ar citām politikas jomām

| 4.8.1 | Integrētā ūdeņu un piekrastes apsaimniekošanā būtu jācenšas, cik iespējams, efektīvi izmantot zaļās infrastruktūras potenciālu (4). |
| --- | --- |

4.8.1

Integrētā ūdeņu un piekrastes apsaimniekošanā būtu jācenšas, cik iespējams, efektīvi izmantot zaļās infrastruktūras potenciālu (4).

| 4.8.2 | Eiropas Savienības ekosistēmu stāvokļa pasliktināšanos galvenokārt ir izraisījusi arvien lielāku zemes platību izmantošana, to sadrumstalotība un izmantošanas intensitātes pieaugums. Zaļā infrastruktūra var mazināt šīs attīstības tendences ietekmi. Zaļās infrastruktūras veidošana būtu jāatbalsta ar efektīvākiem Eiropas augsnes aizsardzības politikas pasākumiem, tostarp juridiskiem pasākumiem, kuru mērķis ir mazināt zemes platību izmantošanu (5). |
| --- | --- |

4.8.2

Eiropas Savienības ekosistēmu stāvokļa pasliktināšanos galvenokārt ir izraisījusi arvien lielāku zemes platību izmantošana, to sadrumstalotība un izmantošanas intensitātes pieaugums. Zaļā infrastruktūra var mazināt šīs attīstības tendences ietekmi. Zaļās infrastruktūras veidošana būtu jāatbalsta ar efektīvākiem Eiropas augsnes aizsardzības politikas pasākumiem, tostarp juridiskiem pasākumiem, kuru mērķis ir mazināt zemes platību izmantošanu (5).

| 4.8.3 | Zaļā infrastruktūra — jo īpaši, aizsargājot dabīgo augsni, — piesaista CO2. Tā kā klimata politikas vispārējais mērķis ir attīstīt Eiropas ekonomiku, kurā ir zems oglekļa dioksīda līmenis, un bioekonomiku, labi funkcionējošu ekosistēmu nozīmīgums arvien palielinās. Dažādajām priekšrocībām, ko nodrošina zaļā infrastruktūra, būtu jāvelta īpaša uzmanība dalībvalstu stratēģijās, kuru mērķis ir pielāgošanās klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

4.8.3

Zaļā infrastruktūra — jo īpaši, aizsargājot dabīgo augsni, — piesaista CO2. Tā kā klimata politikas vispārējais mērķis ir attīstīt Eiropas ekonomiku, kurā ir zems oglekļa dioksīda līmenis, un bioekonomiku, labi funkcionējošu ekosistēmu nozīmīgums arvien palielinās. Dažādajām priekšrocībām, ko nodrošina zaļā infrastruktūra, būtu jāvelta īpaša uzmanība dalībvalstu stratēģijās, kuru mērķis ir pielāgošanās klimata pārmaiņām.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2011) 0244 final.

1

(2)  EESK atzinums par tematu “ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija līdz 2020. gadam”. OV C 24, 28.1.2012., 111.-116. lpp..

2

(3)  COM(2013) 249 final, 3. lpp.

3

(4)  EESK atzinums par tematu “Jūras telpiskā plānošana un integrētā piekrastes pārvaldība” (vēl nav publicēts OV).

4

(5)  EESK atzinums par tematu “Septītā vides rīcības programma” (4.2.2. punkts) OV C 161, 6.6.2013., 77.-81. lpp..

5

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/157 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/157

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā”

COM(2013) 250 final – 2013/133 (COD)

2014/C 67/32

Ziņotājs:
  Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

Eiropas Parlaments un Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un 304. pantu attiecīgi 2013. gada 12. maijā un 2013. gada 28. maijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komisiju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā”

COM(2013) 250 final – 2013/0133 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 1. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493 plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar 137 balsīm par, 2 balsīm pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē izskatāmos Regulas (EK) Nr. 302/2009 grozījumus, jo tie liecina, ka ir sasniegti efektīvi rezultāti zilās tunzivs krājumu atjaunošanā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzinīgi vērtē izskatāmos Regulas (EK) Nr. 302/2009 grozījumus, jo tie liecina, ka ir sasniegti efektīvi rezultāti zilās tunzivs krājumu atjaunošanā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā.

| 1.2. | Komiteja atkārtoti mudina Eiropas Komisiju pēc iespējas precīzāk piemērot izskatāmo regulu visām dalībvalstīm un Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) līgumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

1.2.

Komiteja atkārtoti mudina Eiropas Komisiju pēc iespējas precīzāk piemērot izskatāmo regulu visām dalībvalstīm un Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) līgumslēdzējām pusēm.

| 1.3. | EESK atkārtoti pauž atzinību par Eiropas Komisijas, dalībvalstu un zvejnieku pēdējos gados īstenotajiem centieniem, īstenojot krājumu atjaunošanas vērienīgo daudzgadu plānu, kas rada sociālas un ekonomiskas sekas, kuras būtu jāņem vērā. |
| --- | --- |

1.3.

EESK atkārtoti pauž atzinību par Eiropas Komisijas, dalībvalstu un zvejnieku pēdējos gados īstenotajiem centieniem, īstenojot krājumu atjaunošanas vērienīgo daudzgadu plānu, kas rada sociālas un ekonomiskas sekas, kuras būtu jāņem vērā.

| 1.4. | EESK aicina Komisiju un dalībvalstis paplašināt pasākumus, kas paredzēti informēšanai ar mērķi uzlabot zināšanas par reālo situāciju attiecībā uz zilajām tunzivīm un krājumu atjaunošanas plāna īstenošanas rezultātiem. |
| --- | --- |

1.4.

EESK aicina Komisiju un dalībvalstis paplašināt pasākumus, kas paredzēti informēšanai ar mērķi uzlabot zināšanas par reālo situāciju attiecībā uz zilajām tunzivīm un krājumu atjaunošanas plāna īstenošanas rezultātiem.

| 1.5. | EESK uzskata: lai nodrošinātu zilās tunzivs krājumu atjaunošanu, nepieciešams, papildinot 7. panta 6. punktu, skaidri precizēt, kādi ir tie zvejas rīki Eiropas Savienībā, ar ko atļauts zvejot visu gadu. |
| --- | --- |

1.5.

EESK uzskata: lai nodrošinātu zilās tunzivs krājumu atjaunošanu, nepieciešams, papildinot 7. panta 6. punktu, skaidri precizēt, kādi ir tie zvejas rīki Eiropas Savienībā, ar ko atļauts zvejot visu gadu.

2.   Ievads

| 2.1. | Šis atzinums ir sagatavots par priekšlikumu COM(2013) 250 final, ar ko atkārtoti groza Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. |
| --- | --- |

2.1.

Šis atzinums ir sagatavots par priekšlikumu COM(2013) 250 final, ar ko atkārtoti groza Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā.

| 2.2. | Zilā tunzivs ir viena no Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) uzmanības lokā esošajām nozīmīgākajām sugām. ES ir ICCAT konvencijas līgumslēdzēja puse. |
| --- | --- |

2.2.

Zilā tunzivs ir viena no Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) uzmanības lokā esošajām nozīmīgākajām sugām. ES ir ICCAT konvencijas līgumslēdzēja puse.

| 2.3. | ICCAT 2006. gadā izstrādāja zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plānu, kas mudināja pieņemt Regulu (EK) Nr. 1559/2007, ar ko sākotnēji izveidoja daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. |
| --- | --- |

2.3.

ICCAT 2006. gadā izstrādāja zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plānu, kas mudināja pieņemt Regulu (EK) Nr. 1559/2007, ar ko sākotnēji izveidoja daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā.

| 2.4. | Regulu (EK) Nr. 1559/2007 atcēla ar Regulu (EK) Nr. 302/2009, ņemot vērā ICCAT Ieteikumu 08-05, ko pieņēma 2008. gadā 16. īpašajā sanāksmē, kurā noteica jaunu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai. |
| --- | --- |

2.4.

Regulu (EK) Nr. 1559/2007 atcēla ar Regulu (EK) Nr. 302/2009, ņemot vērā ICCAT Ieteikumu 08-05, ko pieņēma 2008. gadā 16. īpašajā sanāksmē, kurā noteica jaunu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai.

| 2.5. | ICCAT 17. īpašajā sanāksmē 2010. gadā pieņēma Ieteikumu 10-04, ar ko izdarīja grozījumus iepriekšējā krājumu atjaunošanas plānā, paredzot vēl vairāk samazināt kopējo pieļaujamo nozveju, pastiprināt zvejas jaudas samazināšanas pasākumus un noteikt stingrākus zvejas kontroles pasākumus. Tā rezultātā tika grozīta Padomes Regula (EK) Nr. 302/2009, pieņemot Regulu (ES) Nr. 500/2012, lai Savienības līmenī īstenotu starptautiskos saglabāšanas pasākumus. |
| --- | --- |

2.5.

ICCAT 17. īpašajā sanāksmē 2010. gadā pieņēma Ieteikumu 10-04, ar ko izdarīja grozījumus iepriekšējā krājumu atjaunošanas plānā, paredzot vēl vairāk samazināt kopējo pieļaujamo nozveju, pastiprināt zvejas jaudas samazināšanas pasākumus un noteikt stingrākus zvejas kontroles pasākumus. Tā rezultātā tika grozīta Padomes Regula (EK) Nr. 302/2009, pieņemot Regulu (ES) Nr. 500/2012, lai Savienības līmenī īstenotu starptautiskos saglabāšanas pasākumus.

| 2.6. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lieto komiteja sniedza pozitīvu atzinumu par Eiropas Komisijas priekšlikumiem abām regulām un atbalsta jaunāko grozījumu, atzinīgi vērtējot dalībvalstu un zvejnieku ieguldījumu ICCAT zilās tunzivs krājumu atjaunošanas stingrā plāna īstenošanā un mudinot turpināt zinātniskos pētījumus. |
| --- | --- |

2.6.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lieto komiteja sniedza pozitīvu atzinumu par Eiropas Komisijas priekšlikumiem abām regulām un atbalsta jaunāko grozījumu, atzinīgi vērtējot dalībvalstu un zvejnieku ieguldījumu ICCAT zilās tunzivs krājumu atjaunošanas stingrā plāna īstenošanā un mudinot turpināt zinātniskos pētījumus.

3.   Zinātniskā nostāja

| 3.1. | Kopš ICCAT 2008. gada 16. īpašās sanāksmes ir vērojama zilās tunzivs biomasas krājumu atjaunošanās Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. |
| --- | --- |

3.1.

Kopš ICCAT 2008. gada 16. īpašās sanāksmes ir vērojama zilās tunzivs biomasas krājumu atjaunošanās Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā.

| 3.2. | Pastāvīgās pētniecības un statistikas komitejas (SCRS) — konsultatīvā zinātniskā komiteja, kas konsultē ICCAT, — 2012. gada kopsavilkuma ziņojumā ICCAT komisijai (1) citu apgalvojumu starpā teikts:






  3.2.1. | “Kopš 1998. gada ir spēkā nozvejas ierobežojumi pārvaldības vienībai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. 2002. gadā Komisija noteica zilās tunzivs kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā 32 000 tonnu apmērā 2003.–2006. gadā, 29 500 tonnas 2007. gadā un 28 500 tonnas 2008. gadā. Pēc tam Komisija noteica KPN 2009., 2010. un 2011. gadam — attiecīgi 22 000, 19 950 un 18 500 tonnas. Tomēr KPN 2010. gadam tika pārskatīta, nosakot to 13 500 tonnu apmērā, un tika izveidota sistēma turpmākajai KPN noteikšanai (sākot no 2011. gada) tādos apmēros, kas no 2010. līdz 2022. gadam ļauj īstenot krājumu atjaunošanu līdz biomasas maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam (BMSY) ar vismaz 60 % iespējamību. KPN 2011. un 2012. gadam tika noteikts 12 900 tonnu apmērā.” |
| --- | --- | --- |

3.2.

Pastāvīgās pētniecības un statistikas komitejas (SCRS) — konsultatīvā zinātniskā komiteja, kas konsultē ICCAT, — 2012. gada kopsavilkuma ziņojumā ICCAT komisijai (1) citu apgalvojumu starpā teikts:

3.2.1.

“Kopš 1998. gada ir spēkā nozvejas ierobežojumi pārvaldības vienībai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. 2002. gadā Komisija noteica zilās tunzivs kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā 32 000 tonnu apmērā 2003.–2006. gadā, 29 500 tonnas 2007. gadā un 28 500 tonnas 2008. gadā. Pēc tam Komisija noteica KPN 2009., 2010. un 2011. gadam — attiecīgi 22 000, 19 950 un 18 500 tonnas. Tomēr KPN 2010. gadam tika pārskatīta, nosakot to 13 500 tonnu apmērā, un tika izveidota sistēma turpmākajai KPN noteikšanai (sākot no 2011. gada) tādos apmēros, kas no 2010. līdz 2022. gadam ļauj īstenot krājumu atjaunošanu līdz biomasas maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam (BMSY) ar vismaz 60 % iespējamību. KPN 2011. un 2012. gadam tika noteikts 12 900 tonnu apmērā.”

| 3.2.2. | ICCAT 2010. gada Ieteikums 10-04 bija nozīmīgs impulss zilās tunzivs krājumu atjaunošanai, jo, nosakot jaunu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) samazinājumu līdz 12 900 tonnām 2011. un 2012. gadam, būtiski samazinājās zvejas jauda un tika pastiprināti kontroles pasākumi, tādējādi ievērojami samazinot zvejas kuģu skaitu un stiprinot efektīvu to nozvejas kontroli. |
| --- | --- |

3.2.2.

ICCAT 2010. gada Ieteikums 10-04 bija nozīmīgs impulss zilās tunzivs krājumu atjaunošanai, jo, nosakot jaunu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) samazinājumu līdz 12 900 tonnām 2011. un 2012. gadam, būtiski samazinājās zvejas jauda un tika pastiprināti kontroles pasākumi, tādējādi ievērojami samazinot zvejas kuģu skaitu un stiprinot efektīvu to nozvejas kontroli.

| 3.2.3. | Kaut nozvejas skaitliskais novērtējums, kas veikts, izmantojot jaudas mērījumus, jāskata piesardzīgi, SCRS to interpretē tā, ka, pateicoties krājumu atjaunošanas plāna īstenošanai, pārraudzībai un izpildes kontrolēm, nozveja Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir ievērojami samazinājusies. |
| --- | --- |

3.2.3.

Kaut nozvejas skaitliskais novērtējums, kas veikts, izmantojot jaudas mērījumus, jāskata piesardzīgi, SCRS to interpretē tā, ka, pateicoties krājumu atjaunošanas plāna īstenošanai, pārraudzībai un izpildes kontrolēm, nozveja Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir ievērojami samazinājusies.

| 3.2.4. | Turklāt mazo zilo tunzivju lielāka pārpilnība vai lielāka koncentrācija Vidusjūras ziemeļrietumu daļā, kas konstatēta, veicot izpēti no gaisa, iespējams, ir saistīta ar pozitīvajiem rezultātiem, kas gūti, piemērojot noteikumus par minimālā izmēra palielinājumu. Ieteikums 06-05 ļāva uzlabot ieguvi uz vienu papildinājuma vienību salīdzinājumā ar 2000. Gadu sākumu, kā arī ir veicinājuši nārstojošo zivju biomasas krājumu atjaunošanu, jo mazuļiem ir lielākas iespējas izdzīvot.” |
| --- | --- |

3.2.4.

Turklāt mazo zilo tunzivju lielāka pārpilnība vai lielāka koncentrācija Vidusjūras ziemeļrietumu daļā, kas konstatēta, veicot izpēti no gaisa, iespējams, ir saistīta ar pozitīvajiem rezultātiem, kas gūti, piemērojot noteikumus par minimālā izmēra palielinājumu. Ieteikums 06-05 ļāva uzlabot ieguvi uz vienu papildinājuma vienību salīdzinājumā ar 2000. Gadu sākumu, kā arī ir veicinājuši nārstojošo zivju biomasas krājumu atjaunošanu, jo mazuļiem ir lielākas iespējas izdzīvot.”

| 3.2.5. | Neseno regulu un iepriekšējo ieteikumu īstenošana nepārprotami ir samazinājusi nozvejas īpatsvaru un zivju mirstību. Visi CPUE (nozvejas uz piepūles vienību) rādītāji pēdējos gados uzrādījuši augošu tendenci. Komiteja norāda, ka nozvejas saglabāšana pašreizējā KPN apmērā (12 900 tonnas) vai 2010. gada KPN apmērā (13 500 tonnas) saskaņā ar pašreizējo pārvaldības programmu, iespējams, ļaus panākt krājumu pieaugumu minētajā periodā un atbilst mērķim līdz 2022. gadam ar vismaz 60 % iespējamību sasniegt mirstības un biomasas maksimālo ilgtspējas ieguves apjomu. |
| --- | --- |

3.2.5.

Neseno regulu un iepriekšējo ieteikumu īstenošana nepārprotami ir samazinājusi nozvejas īpatsvaru un zivju mirstību. Visi CPUE (nozvejas uz piepūles vienību) rādītāji pēdējos gados uzrādījuši augošu tendenci. Komiteja norāda, ka nozvejas saglabāšana pašreizējā KPN apmērā (12 900 tonnas) vai 2010. gada KPN apmērā (13 500 tonnas) saskaņā ar pašreizējo pārvaldības programmu, iespējams, ļaus panākt krājumu pieaugumu minētajā periodā un atbilst mērķim līdz 2022. gadam ar vismaz 60 % iespējamību sasniegt mirstības un biomasas maksimālo ilgtspējas ieguves apjomu.

| 3.3. | EESK atzinīgi vērtē šo ICCAT komisiju konsultējošās zinātniskās komitejas ziņojumu, kas apliecina skaidru zilās tunzivs krājumu atjaunošanās tendenci, jo tajā ir pausts stingrs atbalsts visiem tiesību aktu priekšlikumiem, kurus Eiropas Komisija iesniegusi attiecībā uz daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. |
| --- | --- |

3.3.

EESK atzinīgi vērtē šo ICCAT komisiju konsultējošās zinātniskās komitejas ziņojumu, kas apliecina skaidru zilās tunzivs krājumu atjaunošanās tendenci, jo tajā ir pausts stingrs atbalsts visiem tiesību aktu priekšlikumiem, kurus Eiropas Komisija iesniegusi attiecībā uz daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā.

4.   
  ICCAT ieteikuma grozījumi

| 4.1. | 2012. gadā ICCAT pieņēma jaunu ieteikumu — Ieteikumu 12-03, ar ko groza zilās tunzivs krājumu atjaunošanas daudzgadu plānu, kas paredzēts 15 gadiem (2007–2022). |
| --- | --- |

4.1.

2012. gadā ICCAT pieņēma jaunu ieteikumu — Ieteikumu 12-03, ar ko groza zilās tunzivs krājumu atjaunošanas daudzgadu plānu, kas paredzēts 15 gadiem (2007–2022).

| 4.2. | Šis ieteikums nosaka KPN 13 500 tonnu gadā, sākot ar 2013. gadu un turpmākajiem gadiem, līdz brīdim, kad, pamatojoties uz SCRS ieteikumu, KPN tiktu mainīta. No šīm 13 500 tonnām Eiropas Savienībai piešķirtas 7 548,06 tonnas. Proti, pamatojoties uz zinātniskiem ieteikumiem, pēc KPN samazināšanas vairāku gadu garumā un neskaitāmiem pasākumiem panākt zilās tunzivs krājumu atjaunošanu, šogad tendence ir mainījusies, un, ņemot vērā zinātniskos ieteikumus, KPN ir palielināta par 600 tonnām. |
| --- | --- |

4.2.

Šis ieteikums nosaka KPN 13 500 tonnu gadā, sākot ar 2013. gadu un turpmākajiem gadiem, līdz brīdim, kad, pamatojoties uz SCRS ieteikumu, KPN tiktu mainīta. No šīm 13 500 tonnām Eiropas Savienībai piešķirtas 7 548,06 tonnas. Proti, pamatojoties uz zinātniskiem ieteikumiem, pēc KPN samazināšanas vairāku gadu garumā un neskaitāmiem pasākumiem panākt zilās tunzivs krājumu atjaunošanu, šogad tendence ir mainījusies, un, ņemot vērā zinātniskos ieteikumus, KPN ir palielināta par 600 tonnām.

| 4.3. | Turklāt, lai zvejas sezonas labāk pielāgotu attiecīgo flotu darbībai, ieteikumā grozītas zvejas sezonas, ko tagad definē kā “atklātas” sezonas atšķirībā no “slēgtajām” sezonām, kas norādītas iepriekšējos ICCAT ieteikumos. |
| --- | --- |

4.3.

Turklāt, lai zvejas sezonas labāk pielāgotu attiecīgo flotu darbībai, ieteikumā grozītas zvejas sezonas, ko tagad definē kā “atklātas” sezonas atšķirībā no “slēgtajām” sezonām, kas norādītas iepriekšējos ICCAT ieteikumos.

| 4.4. | Turklāt ir grozīti faktiskie datumi, kad ir atļauts zvejot kuģiem ar riņķvadu, laivām zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivām. |
| --- | --- |

4.4.

Turklāt ir grozīti faktiskie datumi, kad ir atļauts zvejot kuģiem ar riņķvadu, laivām zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivām.

| 4.5. | Visbeidzot, lai izvairītos no jebkādas nenoteiktības attiecībā uz zvejas rīkiem, uz kuriem neattiecas īpaši noteikumi par zvejas sezonām, iekļauts noteikums, ka ar visiem cita veida zvejas rīkiem skaidri atļauts zvejot visu gadu. |
| --- | --- |

4.5.

Visbeidzot, lai izvairītos no jebkādas nenoteiktības attiecībā uz zvejas rīkiem, uz kuriem neattiecas īpaši noteikumi par zvejas sezonām, iekļauts noteikums, ka ar visiem cita veida zvejas rīkiem skaidri atļauts zvejot visu gadu.

| 4.6. | Attiecībā uz kvotu sadali, kas piešķirtas Eiropas Savienībai ICCAT ūdeņos 2013. gadam, Padome regulā par KPN un kvotām (2) ir noteikusi kvotas katrai dalībvalstij, kā arī to, ka zvejas sezona kuģiem ar riņķvadiem ir no 2013. gada 26. maija līdz 2013. gada 24. jūnijam, lai dalībvalstīm būtu pietiekami daudz laika plānošanai. |
| --- | --- |

4.6.

Attiecībā uz kvotu sadali, kas piešķirtas Eiropas Savienībai ICCAT ūdeņos 2013. gadam, Padome regulā par KPN un kvotām (2) ir noteikusi kvotas katrai dalībvalstij, kā arī to, ka zvejas sezona kuģiem ar riņķvadiem ir no 2013. gada 26. maija līdz 2013. gada 24. jūnijam, lai dalībvalstīm būtu pietiekami daudz laika plānošanai.

| 4.7. | EESK uzskata, ka visi ICCAT Ieteikumā 12-03 iekļautie grozījumi ir pamatoti, un pauž atzinību Eiropas Komisijai un dalībvalstīm, kā arī zvejniekiem par ieguldījumu šā daudzgadu plāna zilās tunzivs krājumu atjaunošanai īstenošanā, un aicina Eiropas Komisiju turpināt iesākto darbu. |
| --- | --- |

4.7.

EESK uzskata, ka visi ICCAT Ieteikumā 12-03 iekļautie grozījumi ir pamatoti, un pauž atzinību Eiropas Komisijai un dalībvalstīm, kā arī zvejniekiem par ieguldījumu šā daudzgadu plāna zilās tunzivs krājumu atjaunošanai īstenošanā, un aicina Eiropas Komisiju turpināt iesākto darbu.

5.   Regulas (EK) Nr. 302/2009 grozījumi

5.1.   Ņemot vērā iepriekš minēto, ar izskatāmo regulas priekšlikumu groza Regulas (EK) Nr. 302/2009 7. pantu, nosakot zvejas sezonas katram zvejas kuģu veidam, kam ir atļauts zvejot zilās tunzivis.

5.2.   7. pants turpmāk izteikts šādā redakcijā:

“Zvejas sezonas

| 1) | No 1. janvāra līdz 31. maijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā atļauts zvejot zilās tunzivis, izmantojot liela izmēra pelaģiskos nozvejotājus kuģus, kas zvejo ar āķu jedām un kas garāki par 24 m, izņemot apgabalu uz rietumiem no 10° W un uz ziemeļiem no 42° N, kur šāda zveja ir atļauta no 1. augusta līdz 31. janvārim. |
| --- | --- |

1)

No 1. janvāra līdz 31. maijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā atļauts zvejot zilās tunzivis, izmantojot liela izmēra pelaģiskos nozvejotājus kuģus, kas zvejo ar āķu jedām un kas garāki par 24 m, izņemot apgabalu uz rietumiem no 10° W un uz ziemeļiem no 42° N, kur šāda zveja ir atļauta no 1. augusta līdz 31. janvārim.

| 2) | No 26. maija līdz 24. jūnijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauta zilo tunzivju zveja ar riņķvadiem. |
| --- | --- |

2)

No 26. maija līdz 24. jūnijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauta zilo tunzivju zveja ar riņķvadiem.

| 3) | No 1. jūlija līdz 31. oktobrim Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauta zilo tunzivju zveja, izmantojot laivas zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivas. |
| --- | --- |

3)

No 1. jūlija līdz 31. oktobrim Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauta zilo tunzivju zveja, izmantojot laivas zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivas.

| 4) | No 16. jūnija līdz 14. oktobrim Atlantijas okeāna austrumu daļā ir atļauta zilo tunzivju zveja ar pelaģiskiem traleriem. |
| --- | --- |

4)

No 16. jūnija līdz 14. oktobrim Atlantijas okeāna austrumu daļā ir atļauta zilo tunzivju zveja ar pelaģiskiem traleriem.

| 5) | No 16. jūnija līdz 14. oktobrim Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauta zilo tunzivju atpūtas un sporta zveja. |
| --- | --- |

5)

No 16. jūnija līdz 14. oktobrim Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauta zilo tunzivju atpūtas un sporta zveja.

| 6) | Zilo tunzivju zveja ar citiem zvejas rīkiem, kas nav minēti 1. līdz 5. punktā, ir atļauta visu gadu.” |
| --- | --- |

6)

Zilo tunzivju zveja ar citiem zvejas rīkiem, kas nav minēti 1. līdz 5. punktā, ir atļauta visu gadu.”

5.3.   EESK šos Regulas (EK) Nr. 302/2009 grozījumus uzskata par pamatotiem un tos atbalsta, ņemot vērā, ka grozītais 7. pants daudz skaidrāk nosaka “atklātas sezonas” pretēji iepriekšējā 7. panta redakcijā minētajām “slēgtajām sezonām”, vienlaicīgi grozot faktiskos datumus, kad ir atļauts zvejot kuģiem ar riņķvadu, laivām zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivām, un precizē, ka ar zvejas rīkiem, uz kuriem neattiecas īpaši noteikumi par zvejas sezonām, ir atļauts zvejot visu gadu. Tāpēc Komiteja uzskata, ka 7. panta 6. punktā jāpapildina ar šādu tekstu: “atbilstīgi Ieteikumā 12-03 iekļautajiem saglabāšanas un plānošanas pasākumiem”.

5.4.   Saistībā ar iepriekš minēto atļauju EESK uzskata: lai nodrošinātu zilās tunzivs krājumu atjaunošanu, papildinot 7. panta 6. punktu, skaidri jāprecizē, kādi ir tie zvejas rīki Eiropas Savienībā, ar kuriem atļauts zvejot visu gadu.

6.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 6.1. | EESK atzinīgi vērtē Regulas (EK) Nr. 302/2009 grozījumus, jo tie pierāda, ka katru gadu ieviestie īstenošanas pasākumi un grozījumi liecina: piecpadsmit gadiem paredzētā daudzgadu plāna pirmie seši gadi jau dod efektīvus rezultātus zilās tunzivs krājumu atjaunošanā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. |
| --- | --- |

6.1.

EESK atzinīgi vērtē Regulas (EK) Nr. 302/2009 grozījumus, jo tie pierāda, ka katru gadu ieviestie īstenošanas pasākumi un grozījumi liecina: piecpadsmit gadiem paredzētā daudzgadu plāna pirmie seši gadi jau dod efektīvus rezultātus zilās tunzivs krājumu atjaunošanā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā.

| 6.2. | Komiteja atkārtoti aicina Eiropas Komisiju maksimāli stingri piemērot šo regulu visām dalībvalstīm un ICCAT līgumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

6.2.

Komiteja atkārtoti aicina Eiropas Komisiju maksimāli stingri piemērot šo regulu visām dalībvalstīm un ICCAT līgumslēdzējām pusēm.

ICCAT

| 6.3. | EESK atkārtoti pauž atzinību par Eiropas Komisijas, dalībvalstu un zvejnieku pēdējo gadu centieniem, īstenojot stingro daudzgadu plānu krājumu atjaunošanai, kas rada attiecīgas sociālās un ekonomiskās sekas, kuras būtu jāņem vērā. |
| --- | --- |

6.3.

EESK atkārtoti pauž atzinību par Eiropas Komisijas, dalībvalstu un zvejnieku pēdējo gadu centieniem, īstenojot stingro daudzgadu plānu krājumu atjaunošanai, kas rada attiecīgas sociālās un ekonomiskās sekas, kuras būtu jāņem vērā.

| 6.4. | Komiteja vēlas izteikt īpašu atzinību par dalībvalstu un līgumslēdzēju pušu zinātnisko institūciju, kā arī Eiropas Komisijas un ICCAT veikto darbu, lai izlēmīgi īstenotu daudzgadu plāna zilās tunzivs krājumu atjaunošanai. Šī atzinība attiecas arī uz Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru. |
| --- | --- |

6.4.

Komiteja vēlas izteikt īpašu atzinību par dalībvalstu un līgumslēdzēju pušu zinātnisko institūciju, kā arī Eiropas Komisijas un ICCAT veikto darbu, lai izlēmīgi īstenotu daudzgadu plāna zilās tunzivs krājumu atjaunošanai. Šī atzinība attiecas arī uz Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru.

ICCAT

| 6.5. | Visbeidzot, EESK aicina Komisiju un dalībvalstis paplašināt pasākumus, kas paredzēti informēšanai ar mērķi uzlabot zināšanas par reālo situāciju attiecībā uz zilajām tunzivīm un krājumu atjaunošanas plāna piemērošanas rezultātiem. |
| --- | --- |

6.5.

Visbeidzot, EESK aicina Komisiju un dalībvalstis paplašināt pasākumus, kas paredzēti informēšanai ar mērķi uzlabot zināšanas par reālo situāciju attiecībā uz zilajām tunzivīm un krājumu atjaunošanas plāna piemērošanas rezultātiem.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.iccat.es/Documents/SCRS/ExecSum/BFT_EN.pdf

1

(2)  Regula (ES) Nr. 40/2013, OV L 23, 25.1.2013.

2

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/160 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/160

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Pielāgošanās klimata pārmaiņām: ES stratēģija” ”

COM(2013) 216 final

2014/C 67/33

Ziņotāja:
  Isabel CAÑO AGUILAR

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2013. gada 16. aprīlī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Pielāgošanās klimata pārmaiņām: ES stratēģija” ”

COM(2013) 216 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 1. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar 134 balsīm par, 1 balsi pret un 8 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | EESK atbalsta Komisijas ierosināto stratēģiju par pielāgošanos klimata pārmaiņām, vienlaikus uzsverot, ka galvenā prioritāte ir klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās politika, ņemot vērā negatīvo ietekmi, kāda klimata pārmaiņām jau ir bijusi Eiropā. |
| --- | --- |

1.1

EESK atbalsta Komisijas ierosināto stratēģiju par pielāgošanos klimata pārmaiņām, vienlaikus uzsverot, ka galvenā prioritāte ir klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās politika, ņemot vērā negatīvo ietekmi, kāda klimata pārmaiņām jau ir bijusi Eiropā.

| 1.2 | Īstenojot jauno pielāgošanās plānu, ir jāņem vērā tas, ka saistībā ar gaisa temperatūras paaugstināšanos Eiropā un arvien biežāku ekstremālu dabas parādību iespēju kaitējums iedzīvotājiem, ekonomikai un videi var būt lielāks, nekā sākotnēji paredzēts. |
| --- | --- |

1.2

Īstenojot jauno pielāgošanās plānu, ir jāņem vērā tas, ka saistībā ar gaisa temperatūras paaugstināšanos Eiropā un arvien biežāku ekstremālu dabas parādību iespēju kaitējums iedzīvotājiem, ekonomikai un videi var būt lielāks, nekā sākotnēji paredzēts.

| 1.3 | Pielāgošanās stratēģijā ir jāiekļauj konkrēti pasākumi pilsētām, kur dzīvo trīs ceturtdaļas Eiropas iedzīvotāju, un lauku apvidiem, kas ir īpaši jutīgi pret klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

1.3

Pielāgošanās stratēģijā ir jāiekļauj konkrēti pasākumi pilsētām, kur dzīvo trīs ceturtdaļas Eiropas iedzīvotāju, un lauku apvidiem, kas ir īpaši jutīgi pret klimata pārmaiņām.

| 1.4 | Dalībvalstu rīcība ir ļoti svarīga, taču dažās jomās nav panākts pietiekams progress kopš baltās grāmatas publicēšanas 2009. gadā. Komisijai ir jāapsver nepieciešamība aktīvāk iesaistīties šajā jautājumā, izmantojot pilnvaras, kas tai noteiktas LESD. |
| --- | --- |

1.4

Dalībvalstu rīcība ir ļoti svarīga, taču dažās jomās nav panākts pietiekams progress kopš baltās grāmatas publicēšanas 2009. gadā. Komisijai ir jāapsver nepieciešamība aktīvāk iesaistīties šajā jautājumā, izmantojot pilnvaras, kas tai noteiktas LESD.

| 1.5 | EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 20 % no kopējā budžeta tiktu novirzīti ar klimatu saistītiem pasākumiem. Šim mērķim paredzētie EUR 192 miljardi ir būtisks palielinājums. |
| --- | --- |

1.5

EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 20 % no kopējā budžeta tiktu novirzīti ar klimatu saistītiem pasākumiem. Šim mērķim paredzētie EUR 192 miljardi ir būtisks palielinājums.

| 1.6 | Gan jaunā pielāgošanās stratēģija, gan daudzgadu finanšu shēma ir ievērojams progress Eiropas Savienības dažādo politikas jomu un finanšu instrumentu integrācijā. |
| --- | --- |

1.6

Gan jaunā pielāgošanās stratēģija, gan daudzgadu finanšu shēma ir ievērojams progress Eiropas Savienības dažādo politikas jomu un finanšu instrumentu integrācijā.

| 1.7 | Komisijas priekšlikumā būtu jāiekļauj plašāks pārskats par finansējumu, iekļaujot arī dalībvalstu, uzņēmēju un ģimeņu ieguldījumus. |
| --- | --- |

1.7

Komisijas priekšlikumā būtu jāiekļauj plašāks pārskats par finansējumu, iekļaujot arī dalībvalstu, uzņēmēju un ģimeņu ieguldījumus.

| 1.8 | Komiteja aicina dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, steidzami rīkoties, lai izstrādātu un stingri īstenotu valstu pielāgošanās stratēģijas. |
| --- | --- |

1.8

Komiteja aicina dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, steidzami rīkoties, lai izstrādātu un stingri īstenotu valstu pielāgošanās stratēģijas.

| 1.9 | Ņemot vērā šajā atzinumā izteiktās piezīmes, EESK kopumā atbalsta Komisijas ierosinātos pasākumus. |
| --- | --- |

1.9

Ņemot vērā šajā atzinumā izteiktās piezīmes, EESK kopumā atbalsta Komisijas ierosinātos pasākumus.

| 1.10 | EESK ierosina īpaši izpētīt ar pielāgošanās stratēģiju saistītās strukturālās pārmaiņas atsevišķās politikas jomās, preču ražošanā un pakalpojumu sniegšanā, tostarp ņemot vērā ietekmi uz nodarbinātību, rūpniecību, būvniecību, pētniecību, attīstību un inovāciju. |
| --- | --- |

1.10

EESK ierosina īpaši izpētīt ar pielāgošanās stratēģiju saistītās strukturālās pārmaiņas atsevišķās politikas jomās, preču ražošanā un pakalpojumu sniegšanā, tostarp ņemot vērā ietekmi uz nodarbinātību, rūpniecību, būvniecību, pētniecību, attīstību un inovāciju.

2.   Komisijas paziņojuma saturs

| 2.1 | 2009. gadā publicētajā Baltajā grāmatā par pielāgošanos klimata pārmaiņām (1) ierosināti pasākumi divos posmos, no kuriem pirmo (2009–2012) veidoja pielāgošanās stratēģija ar 33 pasākumiem. |
| --- | --- |

2.1

2009. gadā publicētajā Baltajā grāmatā par pielāgošanos klimata pārmaiņām (1) ierosināti pasākumi divos posmos, no kuriem pirmo (2009–2012) veidoja pielāgošanās stratēģija ar 33 pasākumiem.

| 2.2 | Šajā paziņojumā uzmanība pievērsta otrajam posmam, kurā uzsvērti trīs mērķi:






  — | dalībvalstu rīcības sekmēšana, |
| --- | --- | --- |

2.2

Šajā paziņojumā uzmanība pievērsta otrajam posmam, kurā uzsvērti trīs mērķi:

—

dalībvalstu rīcības sekmēšana,

| — | vairāk informācijas lēmumu pieņemšanai un |
| --- | --- |

—

vairāk informācijas lēmumu pieņemšanai un

| — | ES pasākumi, ar ko tiek panākta klimata pārmaiņu ietekmes mazināšana, veicinot pielāgošanos visvairāk apdraudētajās nozarēs. |
| --- | --- |

—

ES pasākumi, ar ko tiek panākta klimata pārmaiņu ietekmes mazināšana, veicinot pielāgošanos visvairāk apdraudētajās nozarēs.

Saskaņā ar minētajiem mērķiem ierosinātas astoņas darbības.

| 2.3 | Komisija uzskata, ka, izmantojot saskaņotas, elastīgas un iesaistošas pieejas, savlaicīgu, plānotu pielāgošanās pasākumu izmaksas būs zemākas nekā gadījumā, ja būs jāmaksā par to, ka nekas netika darīts. Saskaņā ar dažādām aplēsēm un ņemot vērā pašreizējās tendences, klimata pārmaiņas, īpaši vissmagākajos gadījumos, ES radīs ļoti lielas izmaksas, ja netiks veikti atbilstoši pasākumi (2). |
| --- | --- |

2.3

Komisija uzskata, ka, izmantojot saskaņotas, elastīgas un iesaistošas pieejas, savlaicīgu, plānotu pielāgošanās pasākumu izmaksas būs zemākas nekā gadījumā, ja būs jāmaksā par to, ka nekas netika darīts. Saskaņā ar dažādām aplēsēm un ņemot vērā pašreizējās tendences, klimata pārmaiņas, īpaši vissmagākajos gadījumos, ES radīs ļoti lielas izmaksas, ja netiks veikti atbilstoši pasākumi (2).

| 2.4 | Pielāgošanās pasākumi būs jāveic vietējā, kā arī reģionālajā un valstu līmenī. |
| --- | --- |

2.4

Pielāgošanās pasākumi būs jāveic vietējā, kā arī reģionālajā un valstu līmenī.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1 | EESK atbalsta Komisijas ierosināto stratēģiju par pielāgošanos klimata pārmaiņām un piekrīt apgalvojumam, ka neskaidrību nedrīkst uztvert kā iemeslu nerīkoties. Tajā pašā laikā EESK uzsver seku mazināšanas politikas prioritāti, ņemot vērā to, ka pieejamie dati pietiekami apliecina klimata pārmaiņu līdz šim radīto negatīvo ietekmi Eiropā, un prognozes par stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

3.1

EESK atbalsta Komisijas ierosināto stratēģiju par pielāgošanos klimata pārmaiņām un piekrīt apgalvojumam, ka neskaidrību nedrīkst uztvert kā iemeslu nerīkoties. Tajā pašā laikā EESK uzsver seku mazināšanas politikas prioritāti, ņemot vērā to, ka pieejamie dati pietiekami apliecina klimata pārmaiņu līdz šim radīto negatīvo ietekmi Eiropā, un prognozes par stāvokļa pasliktināšanos.

| 3.2 | Eiropas Savienība pagājušā gadsimta 90. gadu vidū sāka kampaņu globālās sasilšanas ierobežošanai par 2 °C virs līmeņa, kas bija vērojams pirmsrūpniecības laikmetā. Šo ierobežojumu beidzot apstiprināja Kankunas konferencē (2010. gads). Minētā ierobežojuma ievērošana nozīmē būtisku siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoma samazināšanu, bet ir vērojama pretēja tendence. Īstenojot jauno pielāgošanās plānu, ir jāņem vērā tas, ka Eiropā gaisa temperatūra palielinās straujāk nekā citur uz planētas, un ekstrēmas dabas parādības ir iespējamas arvien biežāk, un tas nozīmē, ka iedzīvotājiem, ekonomikai un videi nodarītais kaitējums var būt lielāks, nekā sākotnēji paredzēts. |
| --- | --- |

3.2

Eiropas Savienība pagājušā gadsimta 90. gadu vidū sāka kampaņu globālās sasilšanas ierobežošanai par 2 °C virs līmeņa, kas bija vērojams pirmsrūpniecības laikmetā. Šo ierobežojumu beidzot apstiprināja Kankunas konferencē (2010. gads). Minētā ierobežojuma ievērošana nozīmē būtisku siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoma samazināšanu, bet ir vērojama pretēja tendence. Īstenojot jauno pielāgošanās plānu, ir jāņem vērā tas, ka Eiropā gaisa temperatūra palielinās straujāk nekā citur uz planētas, un ekstrēmas dabas parādības ir iespējamas arvien biežāk, un tas nozīmē, ka iedzīvotājiem, ekonomikai un videi nodarītais kaitējums var būt lielāks, nekā sākotnēji paredzēts.

| 3.3 | EESK norāda, ka pilsētās, kur dzīvo trīs ceturtdaļas Eiropas iedzīvotāju, dabīgās veģetācijas aizstāšana ar visādu veidu ēkām un celtnēm pastiprina atsevišķu dabas parādību radīto negatīvo ietekmi. Karstums un plūdi cita starpā ietekmēs ģimenes, īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošas iedzīvotāju grupas (bērnus, vecāka gadagājuma cilvēkus), saimniecisko dzīvi, tūrismu un infrastruktūru, kā arī negatīvi ietekmēs nodarbinātību un iedzīvotāju dzīves līmeni. Savukārt lauku apvidi ir īpaši jutīgi pret klimata pārmaiņām, jo tās ietekmē lauksaimniecību, lopkopību un mežsaimniecību, radot iedzīvotāju skaita samazināšanās un nabadzības palielināšanās risku. |
| --- | --- |

3.3

EESK norāda, ka pilsētās, kur dzīvo trīs ceturtdaļas Eiropas iedzīvotāju, dabīgās veģetācijas aizstāšana ar visādu veidu ēkām un celtnēm pastiprina atsevišķu dabas parādību radīto negatīvo ietekmi. Karstums un plūdi cita starpā ietekmēs ģimenes, īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošas iedzīvotāju grupas (bērnus, vecāka gadagājuma cilvēkus), saimniecisko dzīvi, tūrismu un infrastruktūru, kā arī negatīvi ietekmēs nodarbinātību un iedzīvotāju dzīves līmeni. Savukārt lauku apvidi ir īpaši jutīgi pret klimata pārmaiņām, jo tās ietekmē lauksaimniecību, lopkopību un mežsaimniecību, radot iedzīvotāju skaita samazināšanās un nabadzības palielināšanās risku.

| 3.4 | Būtisks aspekts saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām ir klimata rādītāju mainība atkarībā no gadalaika un mikroreģiona. Tas galvenokārt attiecas uz gaisa temperatūru, sniegu, lietu, vēju un mitrumu. Pilsētplānošanas un būvniecības standarti būs jāpielāgo turpmākajām maksimālajām un minimālajām robežvērtībām. Mežiem, piemēram, vajadzēs būt pietiekami izturīgiem pret vislielāko viesuļvētru to dzīves cikla laikā, un tāda parasti notiek reizi simts gados. |
| --- | --- |

3.4

Būtisks aspekts saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām ir klimata rādītāju mainība atkarībā no gadalaika un mikroreģiona. Tas galvenokārt attiecas uz gaisa temperatūru, sniegu, lietu, vēju un mitrumu. Pilsētplānošanas un būvniecības standarti būs jāpielāgo turpmākajām maksimālajām un minimālajām robežvērtībām. Mežiem, piemēram, vajadzēs būt pietiekami izturīgiem pret vislielāko viesuļvētru to dzīves cikla laikā, un tāda parasti notiek reizi simts gados.

| 3.5 | Pielāgošanās klimata pārmaiņām nenovēršami būs saistīta ar izmaksām, un saskaņā ar valsts parāda aprēķināšanas metodes pamatprincipu definīciju tās atspoguļosies kā netiešais parāds. Ja valsts finansēs radīsies vēl kāds šāda veida deficīts, netiešais parāds kļūs par tiešo parādu. Tomēr var izvairīties no būtiskiem zaudējumiem, piemēram, īstenojot pasākumus plūdu novēršanai. Ieguldījumu rezultāts pielāgošanās pasākumu īstenošanā ir būtiski atkarīgs no finansējuma avota — vai to saņem no ES, valsts, uzņēmumiem vai ģimenēm. Komisijas priekšlikumā sīkāk izskatīti tikai ES finansējuma avoti. Tomēr būs jāpievēršas visiem minētajiem avotiem, un tas jādara, izmantojot struktūras un apjomus, kas būtu efektīvi. |
| --- | --- |

3.5

Pielāgošanās klimata pārmaiņām nenovēršami būs saistīta ar izmaksām, un saskaņā ar valsts parāda aprēķināšanas metodes pamatprincipu definīciju tās atspoguļosies kā netiešais parāds. Ja valsts finansēs radīsies vēl kāds šāda veida deficīts, netiešais parāds kļūs par tiešo parādu. Tomēr var izvairīties no būtiskiem zaudējumiem, piemēram, īstenojot pasākumus plūdu novēršanai. Ieguldījumu rezultāts pielāgošanās pasākumu īstenošanā ir būtiski atkarīgs no finansējuma avota — vai to saņem no ES, valsts, uzņēmumiem vai ģimenēm. Komisijas priekšlikumā sīkāk izskatīti tikai ES finansējuma avoti. Tomēr būs jāpievēršas visiem minētajiem avotiem, un tas jādara, izmantojot struktūras un apjomus, kas būtu efektīvi.

| 3.6 | Līdz šim piecpadsmit ES dalībvalstīs ir pieņemtas valstu pielāgošanās stratēģijas, bet tikai trīspadsmit dalībvalstīs ir konkrēti rīcības plāni. Četrus gadus pēc baltās grāmatas publicēšanas un ņemot vērā jautājuma steidzamību, Komisija norāda, ka “pielāgošanās vairumā gadījumu joprojām ir sākumposmā un praksē ir ieviests salīdzinoši neliels skaits konkrētu pasākumu”. Tāpēc Komiteja aicina dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, steidzami rīkoties, lai izstrādātu un stingri īstenotu valstu pielāgošanās stratēģijas. |
| --- | --- |

3.6

Līdz šim piecpadsmit ES dalībvalstīs ir pieņemtas valstu pielāgošanās stratēģijas, bet tikai trīspadsmit dalībvalstīs ir konkrēti rīcības plāni. Četrus gadus pēc baltās grāmatas publicēšanas un ņemot vērā jautājuma steidzamību, Komisija norāda, ka “pielāgošanās vairumā gadījumu joprojām ir sākumposmā un praksē ir ieviests salīdzinoši neliels skaits konkrētu pasākumu”. Tāpēc Komiteja aicina dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, steidzami rīkoties, lai izstrādātu un stingri īstenotu valstu pielāgošanās stratēģijas.

| 3.7 | ES pielāgošanās stratēģijā Komisijai līdz šim bijusi ļoti svarīga nozīme, atbalstot, sekmējot un saskaņojot dalībvalstu lēmumus, jo tās vispirms ir atbildīgas par efektīvu un saskaņotu pasākumu pieņemšanu, lai novērstu ar klimata pārmaiņām saistītos riskus. Dalībvalstu rīcība ir ļoti svarīga, bet jāuzsver, ka kopš baltās grāmatas publicēšanas nav panākts pietiekams progress atsevišķās ar pielāgošanos saistītās jomās. Tādēļ Komisijai ir jāapsver nepieciešamība daudz aktīvāk iesaistīties ar klimata pārmaiņām saistīto jautājumu risināšanā, izmantojot pilnvaras, kas tai noteiktas LESD. |
| --- | --- |

3.7

ES pielāgošanās stratēģijā Komisijai līdz šim bijusi ļoti svarīga nozīme, atbalstot, sekmējot un saskaņojot dalībvalstu lēmumus, jo tās vispirms ir atbildīgas par efektīvu un saskaņotu pasākumu pieņemšanu, lai novērstu ar klimata pārmaiņām saistītos riskus. Dalībvalstu rīcība ir ļoti svarīga, bet jāuzsver, ka kopš baltās grāmatas publicēšanas nav panākts pietiekams progress atsevišķās ar pielāgošanos saistītās jomās. Tādēļ Komisijai ir jāapsver nepieciešamība daudz aktīvāk iesaistīties ar klimata pārmaiņām saistīto jautājumu risināšanā, izmantojot pilnvaras, kas tai noteiktas LESD.

| 3.8 | Priekšlikumā par daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3) Komisija ierosināja ar klimatu saistītiem pasākumiem novirzīt vismaz 20 % no kopējā budžeta. EESK uzskata par ļoti svarīgu, ka Padome un Eiropas Parlaments ir pieņēmuši šo principu. Jaunajā DFS ar klimatu saistītajiem pasākumiem (klimata pārmaiņu radīto seku mazināšana un pielāgošanās) kopumā paredzēti apmēram EUR 192 miljardi. Tas ir ievērojams palielinājums, ņemot vērā, ka pielāgošanās pasākumiem DSF 2007.–2013. gadam tika piešķirti tikai EUR 6 miljardi. |
| --- | --- |

3.8

Priekšlikumā par daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3) Komisija ierosināja ar klimatu saistītiem pasākumiem novirzīt vismaz 20 % no kopējā budžeta. EESK uzskata par ļoti svarīgu, ka Padome un Eiropas Parlaments ir pieņēmuši šo principu. Jaunajā DFS ar klimatu saistītajiem pasākumiem (klimata pārmaiņu radīto seku mazināšana un pielāgošanās) kopumā paredzēti apmēram EUR 192 miljardi. Tas ir ievērojams palielinājums, ņemot vērā, ka pielāgošanās pasākumiem DSF 2007.–2013. gadam tika piešķirti tikai EUR 6 miljardi.

| 3.9 | EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi ar klimatu saistītos pasākumus saskaņoti iekļaut dažādās Savienības politikas jomās un finanšu instrumentos (Kohēzijas fonds, struktūrfondi, pētniecība un izstrāde, KLP, Eiropas tīkli u. c.). Gan jaunā stratēģija, gan DSF 2014.–2020. gadam liecina par progresu šajā jomā. |
| --- | --- |

3.9

EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi ar klimatu saistītos pasākumus saskaņoti iekļaut dažādās Savienības politikas jomās un finanšu instrumentos (Kohēzijas fonds, struktūrfondi, pētniecība un izstrāde, KLP, Eiropas tīkli u. c.). Gan jaunā stratēģija, gan DSF 2014.–2020. gadam liecina par progresu šajā jomā.

| 3.10 | Ņemot vērā, ka saistībā ar klimata pārmaiņu radīto aizvien negatīvāko ietekmi un seku mazināšanas un pielāgošanās politikas nostādnēm ir palielinājies Eiropas Vides aģentūras darba apjoms, EESK ierosina apsvērt cilvēkresursu un finanšu resursu palielināšanu. |
| --- | --- |

3.10

Ņemot vērā, ka saistībā ar klimata pārmaiņu radīto aizvien negatīvāko ietekmi un seku mazināšanas un pielāgošanās politikas nostādnēm ir palielinājies Eiropas Vides aģentūras darba apjoms, EESK ierosina apsvērt cilvēkresursu un finanšu resursu palielināšanu.

| 3.11 | Komiteja norāda, ka pielāgošanās stratēģijā ir jāiekļauj klimata pārmaiņu ietekme uz cilvēku veselību — par šo tematu jau ir pētījumi (“Impacts of climate change in human health in Europe. PESETA-Human health study”, 2009.) — un nepieciešamība saņemt attiecīgu neatliekamo palīdzību ekstrēmu dabas parādību gadījumā. |
| --- | --- |

3.11

Komiteja norāda, ka pielāgošanās stratēģijā ir jāiekļauj klimata pārmaiņu ietekme uz cilvēku veselību — par šo tematu jau ir pētījumi (“Impacts of climate change in human health in Europe. PESETA-Human health study”, 2009.) — un nepieciešamība saņemt attiecīgu neatliekamo palīdzību ekstrēmu dabas parādību gadījumā.

4.   Īpašas piezīmes

4.1.   1. darbība. Mudināt visas dalībvalstis pieņemt visaptverošas pielāgošanās stratēģijas

| 4.1.1 | Komisija norāda, ka līdz 2014. gadam izstrādās pielāgošanās gatavības rādītāju sistēmu. Pamatojoties uz ziņojumiem, kas saņemti saskaņā ar Monitoringa mehānisma regulu (šobrīd tiek apspriesta), un pielāgošanās gatavības rādītajiem, Komisija 2017. gadā izvērtēs, vai valstu veiktā darbība ir pietiekama, un vajadzības gadījumā ierosinās juridiski saistoša instrumenta pieņemšanu. |
| --- | --- |

4.1.1

Komisija norāda, ka līdz 2014. gadam izstrādās pielāgošanās gatavības rādītāju sistēmu. Pamatojoties uz ziņojumiem, kas saņemti saskaņā ar Monitoringa mehānisma regulu (šobrīd tiek apspriesta), un pielāgošanās gatavības rādītajiem, Komisija 2017. gadā izvērtēs, vai valstu veiktā darbība ir pietiekama, un vajadzības gadījumā ierosinās juridiski saistoša instrumenta pieņemšanu.

| 4.1.2 | EESK atbalsta iespēju piemērot LESD 192. pantu par likumdošanas procedūru vides politikas jomā. Eiropas tiesību aktos būtu jānosaka īpaši pasākumi, īstenošanas termiņi, kontroles mehānismi un iespējamās sankcijas noteikumu neievērošanas gadījumā. Ņemot vērā jautājuma steidzamību, Komiteja ierosina atkārtoti apsvērt laikposmus saistībā ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

4.1.2

EESK atbalsta iespēju piemērot LESD 192. pantu par likumdošanas procedūru vides politikas jomā. Eiropas tiesību aktos būtu jānosaka īpaši pasākumi, īstenošanas termiņi, kontroles mehānismi un iespējamās sankcijas noteikumu neievērošanas gadījumā. Ņemot vērā jautājuma steidzamību, Komiteja ierosina atkārtoti apsvērt laikposmus saistībā ar šo lēmumu.

4.2.   2. darbība. Ar instrumenta LIFE finansējumu atbalstīt spēju veidošanu un palielināt Eiropā veikto pielāgošanās darbību intensitāti (2013–2020)

| 4.2.1 | Komiteja atzinīgi vērtē priekšlikumu par LIFE regulu un uzskata, ka budžeta palielinājums līdz EUR 3,2 miljardiem laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (4) ir laba zīme. Klimata politikas apakšprogrammā (Komisijas sākotnējā priekšlikumā paredzēti EUR 904,5 miljoni) iekļautas trīs prioritāras jomas, kurām līdzekļi faktiski jāsadala šādi: klimata pārmaiņu seku mazināšana (45 %), pielāgošanās klimata pārmaiņām (45 %) un pārvaldība un informācija (10 %). |
| --- | --- |

4.2.1

Komiteja atzinīgi vērtē priekšlikumu par LIFE regulu un uzskata, ka budžeta palielinājums līdz EUR 3,2 miljardiem laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (4) ir laba zīme. Klimata politikas apakšprogrammā (Komisijas sākotnējā priekšlikumā paredzēti EUR 904,5 miljoni) iekļautas trīs prioritāras jomas, kurām līdzekļi faktiski jāsadala šādi: klimata pārmaiņu seku mazināšana (45 %), pielāgošanās klimata pārmaiņām (45 %) un pārvaldība un informācija (10 %).

| 4.2.2 | Komisija noteikusi piecas mazaizsargātas jomas, kurām līdzekļi būtu jāsadala līdzvērtīgi:






  — | plūdu pārvaldība pārrobežu līmenī, |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Komisija noteikusi piecas mazaizsargātas jomas, kurām līdzekļi būtu jāsadala līdzvērtīgi:

—

plūdu pārvaldība pārrobežu līmenī,

| — | piekrastes pārvaldība pārrobežu līmenī, |
| --- | --- |

—

piekrastes pārvaldība pārrobežu līmenī,

| — | pielāgošanās integrēšana pilsētu zemes izmantojuma plānošanā, |
| --- | --- |

—

pielāgošanās integrēšana pilsētu zemes izmantojuma plānošanā,

| — | kalnu un salu teritorijas, |
| --- | --- |

—

kalnu un salu teritorijas,

| — | ūdens resursu ilgtspējīga pārvaldība (pārtuksnešošanās un meža ugunsgrēki teritorijās, kam raksturīgs sausums). |
| --- | --- |

—

ūdens resursu ilgtspējīga pārvaldība (pārtuksnešošanās un meža ugunsgrēki teritorijās, kam raksturīgs sausums).

4.3.   3. darbība. Iekļaut pielāgošanās jautājumu Pilsētu mēru pakta mehānismā (2013–2014)

| 4.3.1 | Saskaņā ar Komisijas iniciatīvu izveidotais Pilsētu mēru pakts ierosina sasniegt ES izvirzīto mērķi līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 20 %, un šāda iniciatīva neapšaubāmi būtu pilnībā atbalstāma. |
| --- | --- |

4.3.1

Saskaņā ar Komisijas iniciatīvu izveidotais Pilsētu mēru pakts ierosina sasniegt ES izvirzīto mērķi līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 20 %, un šāda iniciatīva neapšaubāmi būtu pilnībā atbalstāma.

| 4.3.2 | Komisija norāda, ka atbalstīs pielāgošanās pasākumus pilsētās, sīkāk neprecizējot. Ņemot vērā pakta brīvprātīgo raksturu, tā parakstītāji ar Komisijas atbalstu varētu noteikt kvantitatīvus mērķus un mehānismus, lai uzraudzītu ar pielāgošanos saistītus pasākumus. EESK uzskata, ka Komisijai būtu jāprecizē šie aspekti, lai varētu izstrādāt īstu ES politiku par pielāgošanos pilsētu teritorijās. Dažās dalībvalstīs šāda pieredze jau ir (piemēram, NI188 — snieguma rādītājs par pielāgošanos klimata pārmaiņām Apvienotajā Karalistē). |
| --- | --- |

4.3.2

Komisija norāda, ka atbalstīs pielāgošanās pasākumus pilsētās, sīkāk neprecizējot. Ņemot vērā pakta brīvprātīgo raksturu, tā parakstītāji ar Komisijas atbalstu varētu noteikt kvantitatīvus mērķus un mehānismus, lai uzraudzītu ar pielāgošanos saistītus pasākumus. EESK uzskata, ka Komisijai būtu jāprecizē šie aspekti, lai varētu izstrādāt īstu ES politiku par pielāgošanos pilsētu teritorijās. Dažās dalībvalstīs šāda pieredze jau ir (piemēram, NI188 — snieguma rādītājs par pielāgošanos klimata pārmaiņām Apvienotajā Karalistē).

4.4.   4. darbība. Aizpildīt robus zināšanās

| 4.4.1 | Komisija norāda, ka turpinās sadarboties ar dalībvalstīm un ieinteresētajām pusēm četrās galvenajās jomās, lai paplašinātu zināšanas par šādiem jautājumiem:






  — | informācija par zaudējumiem, pielāgošanās izmaksām un ieguvumiem; |
| --- | --- | --- |

4.4.1

Komisija norāda, ka turpinās sadarboties ar dalībvalstīm un ieinteresētajām pusēm četrās galvenajās jomās, lai paplašinātu zināšanas par šādiem jautājumiem:

—

informācija par zaudējumiem, pielāgošanās izmaksām un ieguvumiem;

| — | reģionu un pašvaldību līmeņa analīze un risku novērtējumi; |
| --- | --- |

—

reģionu un pašvaldību līmeņa analīze un risku novērtējumi;

| — | sistēmas, modeļi un rīki lēmumu pieņemšanas atbalstam un dažādo pielāgošanās pasākumu efektivitātes novērtēšanai; |
| --- | --- |

—

sistēmas, modeļi un rīki lēmumu pieņemšanas atbalstam un dažādo pielāgošanās pasākumu efektivitātes novērtēšanai;

| — | līdzšinējo pielāgošanās pasākumu monitoringa un novērtēšanas instrumenti. |
| --- | --- |

—

līdzšinējo pielāgošanās pasākumu monitoringa un novērtēšanas instrumenti.

| 4.4.2 | No programmas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) Kopīgajam pētniecības centram tiek piešķirti EUR 1,962 miljardi, un vēl EUR 656 miljonus piešķir Euratom. Tas ir būtisks palielinājums (apmēram EUR 17 miljardi) 7. pamatprogrammā. |
| --- | --- |

4.4.2

No programmas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) Kopīgajam pētniecības centram tiek piešķirti EUR 1,962 miljardi, un vēl EUR 656 miljonus piešķir Euratom. Tas ir būtisks palielinājums (apmēram EUR 17 miljardi) 7. pamatprogrammā.

| 4.4.3 | EESK vēlas uzsvērt, ka konkrētu datu trūkums par atsevišķiem aspektiem nevar būt attaisnojums lēmumu atlikšanai, jo ir jau daudz pierādījumu par klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

4.4.3

EESK vēlas uzsvērt, ka konkrētu datu trūkums par atsevišķiem aspektiem nevar būt attaisnojums lēmumu atlikšanai, jo ir jau daudz pierādījumu par klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi.

4.5.   5. darbība. Turpināt Climate Adapt pilnveidošanu, lai tā Eiropas mērogā kļūtu par “vienas pieturas aģentūru” attiecībā uz informāciju par pielāgošanos un iekļaut turpmākos programmas Copernicus klimata pakalpojumus (2014. gadā)

| 4.5.1 | Komiteja atbalsta lēmumu Climate-Adapt centralizēt un izplatīt informāciju par klimata pārmaiņām. Īstenojot mijiedarbību starp Climate-Adapt un valstu platformām, būs jāpaplašina dalībvalstu centieni, ņemot vērā, ka pašlaik tikai sešās dalībvalstīs ir izstrādāti visaptveroši portāli par šo jautājumu. Patlaban reģionālo pašvaldību un privātā sektora sniegtā informācija ir nepietiekama. |
| --- | --- |

4.5.1

Komiteja atbalsta lēmumu Climate-Adapt centralizēt un izplatīt informāciju par klimata pārmaiņām. Īstenojot mijiedarbību starp Climate-Adapt un valstu platformām, būs jāpaplašina dalībvalstu centieni, ņemot vērā, ka pašlaik tikai sešās dalībvalstīs ir izstrādāti visaptveroši portāli par šo jautājumu. Patlaban reģionālo pašvaldību un privātā sektora sniegtā informācija ir nepietiekama.

| 4.5.2 | EESK uzskata, ka pasākumu noteikšanā būtiski svarīgi ir programmas Copernicus klimata pakalpojumi (informācijas vākšana, izmantojot Eiropas satelītu tīklu un uz zemes novietotās sistēmas). Apkopojot citu dienestu, īpaši NASA, sniegtos novērojumus, Eiropa dod ieguldījumu vispārējā cīņā pret klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

4.5.2

EESK uzskata, ka pasākumu noteikšanā būtiski svarīgi ir programmas Copernicus klimata pakalpojumi (informācijas vākšana, izmantojot Eiropas satelītu tīklu un uz zemes novietotās sistēmas). Apkopojot citu dienestu, īpaši NASA, sniegtos novērojumus, Eiropa dod ieguldījumu vispārējā cīņā pret klimata pārmaiņām.

4.6.   6. darbība. Sekmēt kopējās lauksaimniecības politikas (KLP), kohēzijas politikas un kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) klimatgatavību

| 4.6.1.1 | KLP. Kopumā lauksaimniecības nozare tieši vai netieši ir atbildīga par 30 % siltumnīcefekta gāzu emisiju, un tādēļ nozarē ir lielas iespējas samazināt emisiju apjomu, izmantojot mūsdienīgākas lauku apsaimniekošanas metodes. Atšķirībā no citām nozarēm tiešās emisijas ir saistītas ar ražošanas veidu, un tādēļ ir jāatzīst tā īpatnības. |
| --- | --- |

4.6.1.1

KLP. Kopumā lauksaimniecības nozare tieši vai netieši ir atbildīga par 30 % siltumnīcefekta gāzu emisiju, un tādēļ nozarē ir lielas iespējas samazināt emisiju apjomu, izmantojot mūsdienīgākas lauku apsaimniekošanas metodes. Atšķirībā no citām nozarēm tiešās emisijas ir saistītas ar ražošanas veidu, un tādēļ ir jāatzīst tā īpatnības.

| 4.6.1.2 | Atzinumā par tematu “Klimata pārmaiņas un lauksaimniecība Eiropā” (5) Komiteja uzsver būtiskās problēmas, kādas sausums radīs Eiropas dienvidu reģioniem, un cita starpā norāda, ka “lauksaimniecība nav tikai klimata pārmaiņu upuris, bet arī siltumnīcefekta gāzu emisiju veicinātāja”. Tādēļ Komiteja “aicina Komisiju rūpīgāk izvērtēt, kā dažādi lauksaimnieciskas izmantošanas veidi atšķiras pēc to ietekmes uz klimatu, lai pēc tam lemtu par politikas variantiem, piemēram, atbalsta politikas jomā”. |
| --- | --- |

4.6.1.2

Atzinumā par tematu “Klimata pārmaiņas un lauksaimniecība Eiropā” (5) Komiteja uzsver būtiskās problēmas, kādas sausums radīs Eiropas dienvidu reģioniem, un cita starpā norāda, ka “lauksaimniecība nav tikai klimata pārmaiņu upuris, bet arī siltumnīcefekta gāzu emisiju veicinātāja”. Tādēļ Komiteja “aicina Komisiju rūpīgāk izvērtēt, kā dažādi lauksaimnieciskas izmantošanas veidi atšķiras pēc to ietekmes uz klimatu, lai pēc tam lemtu par politikas variantiem, piemēram, atbalsta politikas jomā”.

| 4.6.1.3 | EESK norāda, ka saskaņā ar 2013. gada 26. jūnija politisko vienošanos par KLP no 2014. līdz 2020. gadam tiks ieguldīti vairāk nekā EUR 100 miljardi, lai lauksaimniecības nozarē palīdzētu risināt problēmas, kas saistītas ar augsnes kvalitāti, ūdeni, bioloģisko daudzveidību un klimata pārmaiņām. Šim nolūkam 30 % tiešo maksājumu būs saistīti ar videi draudzīgu lauksaimniecības praksi, un vismaz 30 % no lauku attīstības programmām paredzētā budžeta tiks novirzīts bioloģiskajai lauksaimniecībai. |
| --- | --- |

4.6.1.3

EESK norāda, ka saskaņā ar 2013. gada 26. jūnija politisko vienošanos par KLP no 2014. līdz 2020. gadam tiks ieguldīti vairāk nekā EUR 100 miljardi, lai lauksaimniecības nozarē palīdzētu risināt problēmas, kas saistītas ar augsnes kvalitāti, ūdeni, bioloģisko daudzveidību un klimata pārmaiņām. Šim nolūkam 30 % tiešo maksājumu būs saistīti ar videi draudzīgu lauksaimniecības praksi, un vismaz 30 % no lauku attīstības programmām paredzētā budžeta tiks novirzīts bioloģiskajai lauksaimniecībai.

| 4.6.1.4 | Kohēzija. ES kohēziju negatīvi varētu ietekmēt rīcības trūkums vai kavēšanās. Paredzams, ka klimata pārmaiņu radītā ietekme varētu saasināt arī sociālās atšķirības ES. Tādēļ ir jāpievērš īpaša uzmanība tām sociālajām grupām un reģioniem, kas vairāk pakļauti minētajai ietekmei un jau atrodas nelabvēlīgā stāvoklī dažādu iemeslu dēļ, piemēram, slikts veselības stāvoklis, zemi ienākumi, nepiemēroti mājokļi vai mobilitātes trūkums. |
| --- | --- |

4.6.1.4

Kohēzija. ES kohēziju negatīvi varētu ietekmēt rīcības trūkums vai kavēšanās. Paredzams, ka klimata pārmaiņu radītā ietekme varētu saasināt arī sociālās atšķirības ES. Tādēļ ir jāpievērš īpaša uzmanība tām sociālajām grupām un reģioniem, kas vairāk pakļauti minētajai ietekmei un jau atrodas nelabvēlīgā stāvoklī dažādu iemeslu dēļ, piemēram, slikts veselības stāvoklis, zemi ienākumi, nepiemēroti mājokļi vai mobilitātes trūkums.

| 4.6.1.5 | Komisijai 2014.–2020. gada plānošanas periodā nepārprotami jānorāda, ka visas Eiropas politikas jomas ir jāsaista ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. Pielāgošanās pasākumi noteikti jāiekļauj katrā valsts stratēģiskajā ietvardokumentā un darbības programmās. Tādēļ EESK ierosina projektu apstiprināšanā ņemt vērā atbilstību vides mērķiem. Līdz minimumam jāierobežo vai pilnībā jāizslēdz tie projekti, kuriem ir negatīva ietekme, ņemot vērā klimata pārmaiņu aspektu. Komisijas priekšlikumos tiesību aktiem par kohēzijas politiku, kas stāsies spēkā 2014. gadā, norādīta pielāgošanās klimata pārmaiņām, bet EESK uzskata, ka prasībām jābūt stingrākām. |
| --- | --- |

4.6.1.5

Komisijai 2014.–2020. gada plānošanas periodā nepārprotami jānorāda, ka visas Eiropas politikas jomas ir jāsaista ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. Pielāgošanās pasākumi noteikti jāiekļauj katrā valsts stratēģiskajā ietvardokumentā un darbības programmās. Tādēļ EESK ierosina projektu apstiprināšanā ņemt vērā atbilstību vides mērķiem. Līdz minimumam jāierobežo vai pilnībā jāizslēdz tie projekti, kuriem ir negatīva ietekme, ņemot vērā klimata pārmaiņu aspektu. Komisijas priekšlikumos tiesību aktiem par kohēzijas politiku, kas stāsies spēkā 2014. gadā, norādīta pielāgošanās klimata pārmaiņām, bet EESK uzskata, ka prasībām jābūt stingrākām.

| 4.6.1.6 | KZP. Komisija nenorāda īpašus pasākumus šajā jomā. Saskaņā ar FAO pielāgošanās politikas pamata mērķim ir jābūt to ūdens ekosistēmu ilgtspējai, no kurām ir atkarīga zivsaimniecība. |
| --- | --- |

4.6.1.6

KZP. Komisija nenorāda īpašus pasākumus šajā jomā. Saskaņā ar FAO pielāgošanās politikas pamata mērķim ir jābūt to ūdens ekosistēmu ilgtspējai, no kurām ir atkarīga zivsaimniecība.

| 4.6.1.7 | Viena no klimata pārmaiņu būtiski skartajām jomām būs mežsaimniecības nozare, un meži ir dabiska CO2 krātuve. Vētrām līdzīgie stiprie vēji izpostīs mežu platības, kuras nāksies priekšlaicīgi atjaunot. Sausuma un karstuma periodos palielināsies postošu meža ugunsgrēku skaits. Minētie faktori būtiski ietekmēs nozares ekonomiku un lauku teritoriju daudzveidīgo nozīmi. |
| --- | --- |

4.6.1.7

Viena no klimata pārmaiņu būtiski skartajām jomām būs mežsaimniecības nozare, un meži ir dabiska CO2 krātuve. Vētrām līdzīgie stiprie vēji izpostīs mežu platības, kuras nāksies priekšlaicīgi atjaunot. Sausuma un karstuma periodos palielināsies postošu meža ugunsgrēku skaits. Minētie faktori būtiski ietekmēs nozares ekonomiku un lauku teritoriju daudzveidīgo nozīmi.

4.7.   7. darbība. Noturīgākas infrastruktūras nodrošināšana

| 4.7.1 | Iespējams, tā ir vislielākā problēma, ar kuru saskaras valsts iestādes, īstenojot stratēģiju par pielāgošanos klimata pārmaiņām. Galvenais apdraudējums infrastruktūrai saistīts ar ārkārtas meteoroloģisko apstākļu radīto kaitējumu vai postījumiem, un šos apstākļus var pastiprināt klimata pārmaiņas, piemēram, plūdi upju baseinos un plūdi saistībā ar jūras līmeņa paaugstināšanos, grūtības nodrošināt elektroenerģiju un dzeramo ūdeni, kā arī temperatūras paaugstināšanās ietekme uz uzņēmumu darbības izmaksām. Atsevišķas infrastruktūras tas var neietekmēt tieši, bet tās nedarbojas, ja fiziskā piekļuve pakalpojumiem nav iespējama (piemēram, IKT). |
| --- | --- |

4.7.1

Iespējams, tā ir vislielākā problēma, ar kuru saskaras valsts iestādes, īstenojot stratēģiju par pielāgošanos klimata pārmaiņām. Galvenais apdraudējums infrastruktūrai saistīts ar ārkārtas meteoroloģisko apstākļu radīto kaitējumu vai postījumiem, un šos apstākļus var pastiprināt klimata pārmaiņas, piemēram, plūdi upju baseinos un plūdi saistībā ar jūras līmeņa paaugstināšanos, grūtības nodrošināt elektroenerģiju un dzeramo ūdeni, kā arī temperatūras paaugstināšanās ietekme uz uzņēmumu darbības izmaksām. Atsevišķas infrastruktūras tas var neietekmēt tieši, bet tās nedarbojas, ja fiziskā piekļuve pakalpojumiem nav iespējama (piemēram, IKT).

| 4.7.2 | Publiskā un privātā sektora ieguldītājiem ar infrastruktūras projektiem saistītos finanšu plānos jāiekļauj globālās sasilšanas paredzamā ietekme. Atsevišķiem projektiem būs vajadzīgi lieli dalībvalstu ieguldījumi, ko nereti ietekmēs budžeta ierobežojumi ekonomikas krīzes dēļ. |
| --- | --- |

4.7.2

Publiskā un privātā sektora ieguldītājiem ar infrastruktūras projektiem saistītos finanšu plānos jāiekļauj globālās sasilšanas paredzamā ietekme. Atsevišķiem projektiem būs vajadzīgi lieli dalībvalstu ieguldījumi, ko nereti ietekmēs budžeta ierobežojumi ekonomikas krīzes dēļ.

| 4.7.3 | Pamatojoties uz pilnvarām novērtēt klimata pārmaiņu ietekmi, izstrādājot eirokodus, Komisija ierosina sadarboties ar Eiropas standartizācijas organizācijām (CEN, CENELEC un ETSI), finanšu iestādēm un zinātniskajām organizācijām, lai precizētu vajadzīgās izmaiņas ēku un publisko būvju standartizēšanas programmās. Šajā sakarā EESK norāda, ka standartizācijas modeļos infrastruktūras stabilitātei un drošībai jābūt prioritārai salīdzinājumā ar saimnieciskiem apsvērumiem un ieguldītāju peļņu. Tā kā Eiropā ir gadījumi, kad upju gultņu sašaurināšanās vai purvāju nosusināšana palielina plūdu ietekmi, jāizstrādā atbilstoši pilsētplānošanas modeļi. Tāpat var ierosināt, piemēram, tādus pasākumus kā ēku zaļos jumtus vai fasādes, ja to ir iespējams īstenot. |
| --- | --- |

4.7.3

Pamatojoties uz pilnvarām novērtēt klimata pārmaiņu ietekmi, izstrādājot eirokodus, Komisija ierosina sadarboties ar Eiropas standartizācijas organizācijām (CEN, CENELEC un ETSI), finanšu iestādēm un zinātniskajām organizācijām, lai precizētu vajadzīgās izmaiņas ēku un publisko būvju standartizēšanas programmās. Šajā sakarā EESK norāda, ka standartizācijas modeļos infrastruktūras stabilitātei un drošībai jābūt prioritārai salīdzinājumā ar saimnieciskiem apsvērumiem un ieguldītāju peļņu. Tā kā Eiropā ir gadījumi, kad upju gultņu sašaurināšanās vai purvāju nosusināšana palielina plūdu ietekmi, jāizstrādā atbilstoši pilsētplānošanas modeļi. Tāpat var ierosināt, piemēram, tādus pasākumus kā ēku zaļos jumtus vai fasādes, ja to ir iespējams īstenot.

| 4.7.4 | Pielāgošanās stratēģijā jāņem vērā iedzīvotāju novecošana, jo vecāka gadagājuma cilvēki, īpaši visvecākie, ir ļoti apdraudēti ekstremālu temperatūru un mitruma apstākļos. Tādēļ jāapsver iespēja, piemēram, veselības aprūpes un sociālās aprūpes centros uzstādīt pietiekami jaudīgas un drošas gaisa kondicionēšanas iekārtas ar nelielu izmešu daudzumu. |
| --- | --- |

4.7.4

Pielāgošanās stratēģijā jāņem vērā iedzīvotāju novecošana, jo vecāka gadagājuma cilvēki, īpaši visvecākie, ir ļoti apdraudēti ekstremālu temperatūru un mitruma apstākļos. Tādēļ jāapsver iespēja, piemēram, veselības aprūpes un sociālās aprūpes centros uzstādīt pietiekami jaudīgas un drošas gaisa kondicionēšanas iekārtas ar nelielu izmešu daudzumu.

| 4.7.5 | EESK savos iepriekšējos atzinumos (CES1607-2011 un CES492-2012) atbalstīja Eiropas transporta tīklu (TEN-T) divu līmeņu pieejas ieviešanu un konkrētu Eiropas transporta koridoru izveidi, to pamatojot ar vēlmi radīt saskaņotu transporta tīklu vissvarīgāko preču un pasažieru pārvadājumu plūsmām. EESK to uzskata par lietderīgu mērķi, kā arī pamatotu ar nepieciešamību noteikt ierobežoto finanšu līdzekļu izlietojuma prioritātes. Tomēr ar infrastruktūru saistītu ieguldījumu koncentrēšana šādos koridoros veicina arī ES transporta sistēmas neaizsargātību, ja rodas traucējumi tās darbībā. EESK uzsver nepieciešamību ņemt to vērā, plānojot un veicot ieguldījumus koridoros. Tas attiecas uz būvniecības konstrukciju noturību un to, ka Eiropas transporta koridoros jāietver arī iepriekš plānota plūsmas novirzīšana un apvedceļi. |
| --- | --- |

4.7.5

EESK savos iepriekšējos atzinumos (CES1607-2011 un CES492-2012) atbalstīja Eiropas transporta tīklu (TEN-T) divu līmeņu pieejas ieviešanu un konkrētu Eiropas transporta koridoru izveidi, to pamatojot ar vēlmi radīt saskaņotu transporta tīklu vissvarīgāko preču un pasažieru pārvadājumu plūsmām. EESK to uzskata par lietderīgu mērķi, kā arī pamatotu ar nepieciešamību noteikt ierobežoto finanšu līdzekļu izlietojuma prioritātes. Tomēr ar infrastruktūru saistītu ieguldījumu koncentrēšana šādos koridoros veicina arī ES transporta sistēmas neaizsargātību, ja rodas traucējumi tās darbībā. EESK uzsver nepieciešamību ņemt to vērā, plānojot un veicot ieguldījumus koridoros. Tas attiecas uz būvniecības konstrukciju noturību un to, ka Eiropas transporta koridoros jāietver arī iepriekš plānota plūsmas novirzīšana un apvedceļi.

4.8.   8. darbība. Atbalstīt apdrošināšanu un citus finanšu produktus

| 4.8.1 | Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2012. gada ziņojums par dabas katastrofu apdrošināšanu ES (Natural Catastrophes: Risk Relevance and Insurance Coverage in the EU) liecina, ka ir jāuzlabo statistikas informācija. Tomēr pieejamā informācija liecina, ka izplatīšanās tirgū (privātā apdrošināšana un valsts ex ante vai ex post iesaistīšanās proporcionāli IKP) kopumā ir zema. Piemēram, apdrošināšanas tirgū apdrošināšana pret plūdiem lielākajā daļā dalībvalstu nav īpaši izplatīta, izņemot gadījumus, kad tā ir iekļauta citos apdrošināšanas veidos. Arī apdrošināšana pret vētrām un sausuma riskiem nav īpaši izplatīta, lai gan sausumam dalībvalstīs ir mērena ietekme. |
| --- | --- |

4.8.1

Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2012. gada ziņojums par dabas katastrofu apdrošināšanu ES (Natural Catastrophes: Risk Relevance and Insurance Coverage in the EU) liecina, ka ir jāuzlabo statistikas informācija. Tomēr pieejamā informācija liecina, ka izplatīšanās tirgū (privātā apdrošināšana un valsts ex ante vai ex post iesaistīšanās proporcionāli IKP) kopumā ir zema. Piemēram, apdrošināšanas tirgū apdrošināšana pret plūdiem lielākajā daļā dalībvalstu nav īpaši izplatīta, izņemot gadījumus, kad tā ir iekļauta citos apdrošināšanas veidos. Arī apdrošināšana pret vētrām un sausuma riskiem nav īpaši izplatīta, lai gan sausumam dalībvalstīs ir mērena ietekme.

| 4.8.2 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu publicēt Zaļo grāmatu par dabas katastrofu un cilvēka izraisītu katastrofu apdrošināšanu (6), lai stiprinātu apdrošināšanas tirgu un mazinātu pārmērīga riska slogu uz valsts budžetu. Komitejai tomēr ir šādas piebildes:






  — | ir jānosaka piemēroti pielāgošanās pasākumi, tādējādi samazinot apdrošināšanas izmaksas, |
| --- | --- | --- |

4.8.2

EESK atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu publicēt Zaļo grāmatu par dabas katastrofu un cilvēka izraisītu katastrofu apdrošināšanu (6), lai stiprinātu apdrošināšanas tirgu un mazinātu pārmērīga riska slogu uz valsts budžetu. Komitejai tomēr ir šādas piebildes:

—

ir jānosaka piemēroti pielāgošanās pasākumi, tādējādi samazinot apdrošināšanas izmaksas,

| — | piemērota apdrošināšanas politika, kurā ņemts vērā ražotāju stāvoklis, ir īpaši svarīga lauksaimniecības nozarē, |
| --- | --- |

—

piemērota apdrošināšanas politika, kurā ņemts vērā ražotāju stāvoklis, ir īpaši svarīga lauksaimniecības nozarē,

| — | ņemot vērā risku apjomu, valstij visos gadījumos ir jārīkojas kā pēdējās instances apdrošinātājam, un |
| --- | --- |

—

ņemot vērā risku apjomu, valstij visos gadījumos ir jārīkojas kā pēdējās instances apdrošinātājam, un

| — | sociālā politika ir ļoti svarīga, lai apdrošināšanas polises varētu iegādāties visnelabvēlīgākā stāvoklī esošie iedzīvotāji un tie, kuriem trūkst līdzekļu. |
| --- | --- |

—

sociālā politika ir ļoti svarīga, lai apdrošināšanas polises varētu iegādāties visnelabvēlīgākā stāvoklī esošie iedzīvotāji un tie, kuriem trūkst līdzekļu.

5.   EESK ierosina īpaši izpētīt ar pielāgošanās stratēģiju saistītās strukturālās pārmaiņas atsevišķās politikas jomās, preču ražošanā un pakalpojumu sniegšanā. Lai gan klimata pārmaiņu ietekme galvenokārt skar lauksaimniecību, mežsaimniecību, ēku būvniecību un infrastruktūru, pielāgošanās pasākumi var būt vajadzīgi arī daudzās citās tautsaimniecības nozarēs. Būtu jāņem vērā šādi aspekti.

| — | Nodarbinātība. Līdz šim nav veikti analītiski pētījumi par pielāgošanās pasākumu ietekmi uz darba ņēmēju profesionālo apmācību un nodarbinātību. |
| --- | --- |

—

Nodarbinātība. Līdz šim nav veikti analītiski pētījumi par pielāgošanās pasākumu ietekmi uz darba ņēmēju profesionālo apmācību un nodarbinātību.

| — | Rūpniecība. Ņemot vērā ražošanas nozaru lielo daudzveidību, klimata pārmaiņu ietekme nav vienveidīga. Vajadzības gadījumā pielāgošanās pasākumi paredzēs ieguldījumus, un atsevišķās nozarēs, piemēram, tērauda rūpniecībā, jau vērojami būtiski centieni ierobežot emisiju apjomu gan tehnoloģiju, gan finanšu jomā. Finanšu prognozēs un ieguldītāju pienācīgā informēšanā tiks ņemti vērā nepieciešamie ieguldījumi. |
| --- | --- |

—

Rūpniecība. Ņemot vērā ražošanas nozaru lielo daudzveidību, klimata pārmaiņu ietekme nav vienveidīga. Vajadzības gadījumā pielāgošanās pasākumi paredzēs ieguldījumus, un atsevišķās nozarēs, piemēram, tērauda rūpniecībā, jau vērojami būtiski centieni ierobežot emisiju apjomu gan tehnoloģiju, gan finanšu jomā. Finanšu prognozēs un ieguldītāju pienācīgā informēšanā tiks ņemti vērā nepieciešamie ieguldījumi.

| — | Būvniecība. Mājokļu būvniecību un infrastruktūras objektus būtiski ietekmēs pielāgošanās pasākumi, un tas neapšaubāmi būs saistīts ar izmaksu palielināšanos. Eirokodos līdz šim vēl nav noteiktas prasības minētajā jomā, bet tas noteikti ir jāizdara (7). |
| --- | --- |

—

Būvniecība. Mājokļu būvniecību un infrastruktūras objektus būtiski ietekmēs pielāgošanās pasākumi, un tas neapšaubāmi būs saistīts ar izmaksu palielināšanos. Eirokodos līdz šim vēl nav noteiktas prasības minētajā jomā, bet tas noteikti ir jāizdara (7).

| — | Pētniecība, attīstība un inovācija. Pēdējo gadu desmitu laikā klimata pārmaiņas jau radījušas būtiskas izmaiņas līdzekļu piešķiršanā (ES jaunā finanšu shēma to apliecina), kā arī augstskolu un specializētu centru pētniecības programmās. Ir izveidotas jaunas karjeras iespējas un kvalifikācijas profili. Tā ir tendence, kas visticamāk turpmāk pastiprināsies. |
| --- | --- |

—

Pētniecība, attīstība un inovācija. Pēdējo gadu desmitu laikā klimata pārmaiņas jau radījušas būtiskas izmaiņas līdzekļu piešķiršanā (ES jaunā finanšu shēma to apliecina), kā arī augstskolu un specializētu centru pētniecības programmās. Ir izveidotas jaunas karjeras iespējas un kvalifikācijas profili. Tā ir tendence, kas visticamāk turpmāk pastiprināsies.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2009) 147 final.

1

(2)  Komisijas dienestu darba dokuments SWD(2013) 132 final

2

(3)  COM(2011) 500 final.

3

(4)  OV C 191, 29.6.2012., 111.–116. lpp.

4

(5)  OV C 27, 3.2.2009., 59. lpp.

5

(6)  COM(2013) 213 final.

6

(7)  OV C 198, 10.7.2013., 45.–50. lpp.

7

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/166 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/166

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas attiecas uz oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību, augu reproduktīvo materiālu un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 1829/2003, (EK) Nr. 1831/2003, (EK) Nr. 1/2005, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 834/2007, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1099/2009, (EK) Nr. 1107/2009, Regulas (ES) Nr. 1151/2012 un (ES) Nr. [...]/2013 un Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK, 2008/120/EK un 2009/128/EK (Oficiālo kontroļu regula)”

COM(2013) 265 final – 2013/0140 (COD)

un par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes Direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 2008/90/EK, Regulas (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 882/2004 un (EK) Nr. 396/2005, Direktīvu 2009/128/EK un Regulu (EK) Nr. 1107/2009, ar ko atceļ Padomes Lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EK”

COM(2013) 327 final – 2013/0169 (COD)

2014/C 67/34

Ziņotājs:
  José María ESPUNY MOYANO

Eiropas Parlaments 2013. gada 23. maijā un 13. jūnijā un Padome 2013. gada 7. un 21. jūnijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu, 114. pantu, 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu un 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, kas attiecas uz oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību, augu reproduktīvo materiālu un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza regulas (EK) Nr. 999/2001, Nr. 1829/2003, Nr. 1831/2003, Nr. 1/2005, Nr. 396/2005, Nr. 834/2007, Nr. 1069/2009, Nr. 1099/2009, Nr. 1107/2009, regulas (ES) Nr. 1151/2012 un Nr. [.../2013 un direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK, 2008/120/EK un 2009/128/EK (Oficiālo kontroļu regula)”

COM(2013) 265 final – 2013/0140 (COD)

un “Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas priekšlikums, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 2008/90/EK, regulas (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 882/2004 un (EK) Nr. 396/2005, Direktīvu 2009/128/EK un Regulu (EK) Nr. 1107/2009, ar ko atceļ Padomes lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EK”

COM(2013) 327 final – 2013/0169 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 1. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar 133 balsīm par, 2 balsīm pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi

Kontroles

| 1.1 | EESK kopumā atbalsta iesniegto priekšlikumu par oficiālajām kontrolēm, lai nodrošinātu augstu cilvēku, dzīvnieku un augu veselības līmeni un ES iekšējā tirgus darbību. |
| --- | --- |

1.1

EESK kopumā atbalsta iesniegto priekšlikumu par oficiālajām kontrolēm, lai nodrošinātu augstu cilvēku, dzīvnieku un augu veselības līmeni un ES iekšējā tirgus darbību.

| 1.2 | EESK atzinīgi vērtē gan vienotas analītiskās sistēmas izveidi, gan references laboratoriju esamību katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

1.2

EESK atzinīgi vērtē gan vienotas analītiskās sistēmas izveidi, gan references laboratoriju esamību katrā dalībvalstī.

| 1.3 | EESK uzskata, ka katras dalībvalsts brīvi noteiktas kontroles maksas ir problemātiskas, ņemot vērā, ka to ieviešanu var veikt daudzveidīgi, tādēļ EESK atbalsta kontroles maksu saskaņošanu attiecībā uz to pārvaldes kritērijiem un metodiku, bet ne attiecībā uz to ekonomisko vērtību, kas jānosaka atbilstoši katras valsts apstākļiem. |
| --- | --- |

1.3

EESK uzskata, ka katras dalībvalsts brīvi noteiktas kontroles maksas ir problemātiskas, ņemot vērā, ka to ieviešanu var veikt daudzveidīgi, tādēļ EESK atbalsta kontroles maksu saskaņošanu attiecībā uz to pārvaldes kritērijiem un metodiku, bet ne attiecībā uz to ekonomisko vērtību, kas jānosaka atbilstoši katras valsts apstākļiem.

| 1.4 | EESK neatbalsta katras dalībvalsts oficiālo kontroļu pilnīgu finansēšanu tikai no minētajām maksām, jo pastāv risks, ka kompetentās iestādes kontroļu lielāku efektivitāti nenoteiks kā prioritāti. |
| --- | --- |

1.4

EESK neatbalsta katras dalībvalsts oficiālo kontroļu pilnīgu finansēšanu tikai no minētajām maksām, jo pastāv risks, ka kompetentās iestādes kontroļu lielāku efektivitāti nenoteiks kā prioritāti.

| 1.5 | Attiecībā uz mikrouzņēmumu atbrīvojumiem no maksām EESK brīdina, ka dalībvalstu atšķirīgās maksu piemērošanas dēļ varētu rasties tirgus kropļojumu risks; kropļojumu risku var mazināt, tiesību aktu priekšlikumā vai tā turpmākā izstrādē paredzot vienmērīgus atbrīvojumu no maksas noteikšanas kritērijus ES, kuri būtu daudz precīzāki un pietiekami plaši, lai ietvertu nozares daudzpusīgo raksturu, kā arī īpašu uzmanību pievērstu MVU un mikrouzņēmumiem. |
| --- | --- |

1.5

Attiecībā uz mikrouzņēmumu atbrīvojumiem no maksām EESK brīdina, ka dalībvalstu atšķirīgās maksu piemērošanas dēļ varētu rasties tirgus kropļojumu risks; kropļojumu risku var mazināt, tiesību aktu priekšlikumā vai tā turpmākā izstrādē paredzot vienmērīgus atbrīvojumu no maksas noteikšanas kritērijus ES, kuri būtu daudz precīzāki un pietiekami plaši, lai ietvertu nozares daudzpusīgo raksturu, kā arī īpašu uzmanību pievērstu MVU un mikrouzņēmumiem.

| 1.6 | No otras puses, EESK uzskata par vajadzīgu papildus iepriekš minētajam atzīt, ka uzņēmumos tiek veikta efektīva paškontrole, ko veic kvalificēts personāls. Tas mazina “publiskās kontroles maksas” šādos uzņēmumos, jo tajos ir būtiski mazināts valsts amatpersonu darbs, kuras tādējādi var veikt kontroles pienākumus tajos uzņēmumos, kuriem nav pietiekamu personāla resursu paškontroles veikšanai. |
| --- | --- |

1.6

No otras puses, EESK uzskata par vajadzīgu papildus iepriekš minētajam atzīt, ka uzņēmumos tiek veikta efektīva paškontrole, ko veic kvalificēts personāls. Tas mazina “publiskās kontroles maksas” šādos uzņēmumos, jo tajos ir būtiski mazināts valsts amatpersonu darbs, kuras tādējādi var veikt kontroles pienākumus tajos uzņēmumos, kuriem nav pietiekamu personāla resursu paškontroles veikšanai.

| 1.7 | EESK uzskata, ka turpmākajā tiesību aktu īstenošanā ir jāņem vērā viendabīguma trūkums kontroles īstenošanā dažādās dalībvalstīs, un jo vairāk ir jāņem vērā tas, ka valstu personāla un ekonomisko resursu atšķirības inspicēšanas veikšanai var radīt attiecīgo lauksaimniecības un lopkopības tirgu kontroļu neatbilstības, radot negatīvas sekas visiem. |
| --- | --- |

1.7

EESK uzskata, ka turpmākajā tiesību aktu īstenošanā ir jāņem vērā viendabīguma trūkums kontroles īstenošanā dažādās dalībvalstīs, un jo vairāk ir jāņem vērā tas, ka valstu personāla un ekonomisko resursu atšķirības inspicēšanas veikšanai var radīt attiecīgo lauksaimniecības un lopkopības tirgu kontroļu neatbilstības, radot negatīvas sekas visiem.

Izdevumi

| 1.8 | EESK kopumā atbalsta iesniegto projekta priekšlikumu attiecībā uz izdevumu pārvaldību, lai nodrošinātu augstu pārtikas un tās ražošanas sistēmu nekaitīgumu, uzlabotu dzīvnieku veselību un labturību, konstatētu un izskaustu kaitīgos organismus un nodrošinātu efektīvu oficiālo kontroļu veikšanu. |
| --- | --- |

1.8

EESK kopumā atbalsta iesniegto projekta priekšlikumu attiecībā uz izdevumu pārvaldību, lai nodrošinātu augstu pārtikas un tās ražošanas sistēmu nekaitīgumu, uzlabotu dzīvnieku veselību un labturību, konstatētu un izskaustu kaitīgos organismus un nodrošinātu efektīvu oficiālo kontroļu veikšanu.

| 1.9 | EESK uzskata, ka pašreizējos finanšu noteikumus, kas ietverti neskaitāmos juridiskos pamatos, ir vēlams aizstāt ar vienotu, skaidru un mūsdienīgu finanšu shēmu, kura optimizētu izdevumu finanšu pārvaldības izpildi un darbību attiecībā uz pārtiku un dzīvnieku barību. |
| --- | --- |

1.9

EESK uzskata, ka pašreizējos finanšu noteikumus, kas ietverti neskaitāmos juridiskos pamatos, ir vēlams aizstāt ar vienotu, skaidru un mūsdienīgu finanšu shēmu, kura optimizētu izdevumu finanšu pārvaldības izpildi un darbību attiecībā uz pārtiku un dzīvnieku barību.

| 1.10 | EESK atbalsta to, ka priekšlikums veicina saskaņotu pieeju attiecībā uz “labāku apmācību nekaitīgākai pārtikai”, lai uzlabotu valstu un Eiropas Savienības kontroles sistēmu darbību. |
| --- | --- |

1.10

EESK atbalsta to, ka priekšlikums veicina saskaņotu pieeju attiecībā uz “labāku apmācību nekaitīgākai pārtikai”, lai uzlabotu valstu un Eiropas Savienības kontroles sistēmu darbību.

| 1.11 | Saistībā ar maksimālās likmes noteikšanu un ņemot vērā, ka šī summa nepieļauj apjoma pieaugumu atbilstīgi noteiktam daudzgadu plānam, EESK uzskata, ka regulas priekšlikums attiecībā uz daudziem izdevumu pārvaldības aspektiem ir neprecīzs, līdz ar to nav iespējams noteikt, vai minētā likme ir pietiekama vai ne. |
| --- | --- |

1.11

Saistībā ar maksimālās likmes noteikšanu un ņemot vērā, ka šī summa nepieļauj apjoma pieaugumu atbilstīgi noteiktam daudzgadu plānam, EESK uzskata, ka regulas priekšlikums attiecībā uz daudziem izdevumu pārvaldības aspektiem ir neprecīzs, līdz ar to nav iespējams noteikt, vai minētā likme ir pietiekama vai ne.

| 1.12 | Attiecībā uz uzkrājumu, kas paredzēts krīzes stāvoklim lauksaimniecības nozarē noteiktos apstākļos, EESK uzskata, ka ir nepieciešams skaidrot, kā dalībvalstis varēs piekļūt uzkrājumam ārkārtas gadījumā. Tāpat un ņemot vērā, ka šo uzkrājumu piešķir ārkārtas gadījumos, kas saistīti ar dzīvnieku un augu veselību, EESK uzskata, ka termins “lauksaimniecības nozares krīze” ir jāaizstāj ar terminu “agrorūpniecības nozares krīze”. |
| --- | --- |

1.12

Attiecībā uz uzkrājumu, kas paredzēts krīzes stāvoklim lauksaimniecības nozarē noteiktos apstākļos, EESK uzskata, ka ir nepieciešams skaidrot, kā dalībvalstis varēs piekļūt uzkrājumam ārkārtas gadījumā. Tāpat un ņemot vērā, ka šo uzkrājumu piešķir ārkārtas gadījumos, kas saistīti ar dzīvnieku un augu veselību, EESK uzskata, ka termins “lauksaimniecības nozares krīze” ir jāaizstāj ar terminu “agrorūpniecības nozares krīze”.

| 1.13 | Visbeidzot un attiecībā uz pētījumu programmām, lai noteiktu kaitīgo organismu klātbūtni un sanitāros pasākumus tālākajām dalībvalstu teritorijām, EESK aicina Komisiju ņemt vērā iespējamos kaitīgos organismus, ko ieved no trešām valstīm, kuras Eiropas Savienībā veido būtisku izejmateriālu un pārtikas aprites nozarē izmantoto pārstrādāto produktu piegādes procentuālo daļu, kā arī izdevumu posteņus augu aizsardzības vai ražošanas noteikumu saskaņošanā ar šīm valstīm. |
| --- | --- |

1.13

Visbeidzot un attiecībā uz pētījumu programmām, lai noteiktu kaitīgo organismu klātbūtni un sanitāros pasākumus tālākajām dalībvalstu teritorijām, EESK aicina Komisiju ņemt vērā iespējamos kaitīgos organismus, ko ieved no trešām valstīm, kuras Eiropas Savienībā veido būtisku izejmateriālu un pārtikas aprites nozarē izmantoto pārstrādāto produktu piegādes procentuālo daļu, kā arī izdevumu posteņus augu aizsardzības vai ražošanas noteikumu saskaņošanā ar šīm valstīm.

2.   Priekšlikuma kopsavilkums par kontrolēm

| 2.1 | Komisijas priekšlikuma mērķis ir pārskatīt tiesību aktus par oficiālajām kontrolēm, lai novērstu to formulējumā un piemērošanā konstatētos trūkumus. Tā mērķis ir ieviest stingru, pārredzamu un ilgtspējīgu tiesisko regulējumu, kas vairāk atbilst noteiktajam mērķim. Priekšlikuma ratio legis pamatā ir dažu dalībvalstu kontroles sistēmu trūkumi, kurus konstatējis Pārtikas un veterinārais birojs. |
| --- | --- |

2.1

Komisijas priekšlikuma mērķis ir pārskatīt tiesību aktus par oficiālajām kontrolēm, lai novērstu to formulējumā un piemērošanā konstatētos trūkumus. Tā mērķis ir ieviest stingru, pārredzamu un ilgtspējīgu tiesisko regulējumu, kas vairāk atbilst noteiktajam mērķim. Priekšlikuma ratio legis pamatā ir dažu dalībvalstu kontroles sistēmu trūkumi, kurus konstatējis Pārtikas un veterinārais birojs.

| 2.2 | Dokumentā iekļauti trīs lieli pārskatīšanas pasākumi, ar kuriem dzīvnieku, augu veselības un augu reproduktīvā materiāla acquis vairāk tiek pielāgots mūsdienu prasībām ar mērķi modernizēt un integrēt oficiālo kontroļu sistēmu, lai tā pastāvīgi atbilstu atjaunotajai ES politikai šajās nozarēs. |
| --- | --- |

2.2

Dokumentā iekļauti trīs lieli pārskatīšanas pasākumi, ar kuriem dzīvnieku, augu veselības un augu reproduktīvā materiāla acquis vairāk tiek pielāgots mūsdienu prasībām ar mērķi modernizēt un integrēt oficiālo kontroļu sistēmu, lai tā pastāvīgi atbilstu atjaunotajai ES politikai šajās nozarēs.

| 2.3 | Attiecībā uz oficiālajām kontrolēm, ko veic no trešām valstīm ievestām precēm, regulas normas pašlaik piemēro kopā ar nozaru normām, kas reglamentē attiecīgi dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importu, augu un augu produktu importu un pārtikas un dzīvnieku barības kontroles. |
| --- | --- |

2.3

Attiecībā uz oficiālajām kontrolēm, ko veic no trešām valstīm ievestām precēm, regulas normas pašlaik piemēro kopā ar nozaru normām, kas reglamentē attiecīgi dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importu, augu un augu produktu importu un pārtikas un dzīvnieku barības kontroles.

| 2.4 | Komisija apstiprina, ka pašreizējais daudzpusīgais tiesību aktu kopums Eiropas Savienībai dod iespēju pārvarēt no jauna radušos riskus vai ārkārtas situācijas, neradot tirdzniecības kropļojumus, bet norāda, ka minēto Savienības importa kontroļu sistēmu varētu padarīt saskaņotāku, pārskatot un konsolidējot nozares pašreizējos tiesību aktus. |
| --- | --- |

2.4

Komisija apstiprina, ka pašreizējais daudzpusīgais tiesību aktu kopums Eiropas Savienībai dod iespēju pārvarēt no jauna radušos riskus vai ārkārtas situācijas, neradot tirdzniecības kropļojumus, bet norāda, ka minēto Savienības importa kontroļu sistēmu varētu padarīt saskaņotāku, pārskatot un konsolidējot nozares pašreizējos tiesību aktus.

| 2.5 | Attiecībā uz oficiālo kontroļu finansēšanu regulā ir apstiprināts vispārīgais princips, ar kuru katrai dalībvalstij ir jāatvēl pietiekami pašu finanšu resursi oficiālo kontroļu veikšanai un ar ko paredz pienākumu noteiktos gadījumos iekasēt tā sauktās maksas par kontrolēm. |
| --- | --- |

2.5

Attiecībā uz oficiālo kontroļu finansēšanu regulā ir apstiprināts vispārīgais princips, ar kuru katrai dalībvalstij ir jāatvēl pietiekami pašu finanšu resursi oficiālo kontroļu veikšanai un ar ko paredz pienākumu noteiktos gadījumos iekasēt tā sauktās maksas par kontrolēm.

| 2.6 | Priekšlikumā joprojām ir noteikts pienākums dalībvalstīm nozīmēt nacionālās references laboratorijas katrai ES references laboratorijai, kuru nozīmējusi Komisija. |
| --- | --- |

2.6

Priekšlikumā joprojām ir noteikts pienākums dalībvalstīm nozīmēt nacionālās references laboratorijas katrai ES references laboratorijai, kuru nozīmējusi Komisija.

| 2.7 | Visbeidzot, tiek iekļauts jauns noteikums attiecībā uz sankcijām neatbilstības gadījumā, kurā paredzēts, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, lai finansiālās sankcijas, ko piemēro par apzināti izdarītiem pārkāpumiem, nolīdzinātu ekonomisko priekšrocību, ko vēlējies gūt pārkāpuma izdarītājs. |
| --- | --- |

2.7

Visbeidzot, tiek iekļauts jauns noteikums attiecībā uz sankcijām neatbilstības gadījumā, kurā paredzēts, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, lai finansiālās sankcijas, ko piemēro par apzināti izdarītiem pārkāpumiem, nolīdzinātu ekonomisko priekšrocību, ko vēlējies gūt pārkāpuma izdarītājs.

3.   Priekšlikuma kopsavilkums par izdevumiem

| 3.1 | Komisijas regulas priekšlikuma mērķis, veicinot konkurētspēju un radot darbvietas, ir paaugstināt cilvēku, dzīvnieku un augu veselības aizsardzības līmeni visā pārtikas apritē, paaugstināt patērētāju aizsardzības un informētības līmeni un vides aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

3.1

Komisijas regulas priekšlikuma mērķis, veicinot konkurētspēju un radot darbvietas, ir paaugstināt cilvēku, dzīvnieku un augu veselības aizsardzības līmeni visā pārtikas apritē, paaugstināt patērētāju aizsardzības un informētības līmeni un vides aizsardzības līmeni.

| 3.2 | Minēto mērķu sasniegšanai ir nepieciešami pietiekami finanšu resursi; lai izdevumi tiktu efektīvi novirzīti atbilstošiem nolūkiem, jānosaka konkrēti mērķi un rādītāji, lai izvērtētu minēto mērķu īstenošanu. |
| --- | --- |

3.2

Minēto mērķu sasniegšanai ir nepieciešami pietiekami finanšu resursi; lai izdevumi tiktu efektīvi novirzīti atbilstošiem nolūkiem, jānosaka konkrēti mērķi un rādītāji, lai izvērtētu minēto mērķu īstenošanu.

| 3.3 | Eiropas Savienības finansējums tiek nodrošināts ar dotācijām, līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu un maksājumiem starptautiskām organizācijām, kas darbojas šajās nozarēs. Regulā ietverts saraksts ar attiecīgiem pasākumiem, kuriem var piešķirt šo ES finansējumu, kā arī attiecināmās izmaksas un likmes. |
| --- | --- |

3.3

Eiropas Savienības finansējums tiek nodrošināts ar dotācijām, līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu un maksājumiem starptautiskām organizācijām, kas darbojas šajās nozarēs. Regulā ietverts saraksts ar attiecīgiem pasākumiem, kuriem var piešķirt šo ES finansējumu, kā arī attiecināmās izmaksas un likmes.

| 3.4 | Kā noteikts daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam, Komisija iesaka noteikt ne vairāk kā EUR 1 891 936 000 lielu summu izdevumiem, kas saistīti ar pārtiku un dzīvnieku barību. Turklāt priekšlikumā ieteikts radīt mehānismu ārkārtas gadījumiem, lai reaģētu krīzes situācijās. |
| --- | --- |

3.4

Kā noteikts daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam, Komisija iesaka noteikt ne vairāk kā EUR 1 891 936 000 lielu summu izdevumiem, kas saistīti ar pārtiku un dzīvnieku barību. Turklāt priekšlikumā ieteikts radīt mehānismu ārkārtas gadījumiem, lai reaģētu krīzes situācijās.

| 3.5 | Attiecībā uz galīgo summu, kas nosakāma attiecināmo izdevumu kompensācijai, un ņemot vērā šajā tiesību aktā paredzētos mērķus, regulas priekšlikums nosaka pilnībā finansēt attiecināmos izdevumus, ja tajos ietverti arī neattiecināmie izdevumi. |
| --- | --- |

3.5

Attiecībā uz galīgo summu, kas nosakāma attiecināmo izdevumu kompensācijai, un ņemot vērā šajā tiesību aktā paredzētos mērķus, regulas priekšlikums nosaka pilnībā finansēt attiecināmos izdevumus, ja tajos ietverti arī neattiecināmie izdevumi.

| 3.6 | Attiecībā uz nacionālajām programmām, kas vērstas uz dzīvnieku slimību un zoonotisku slimību izskaušanu, kontroli un uzraudzību ar nolūku mazināt dzīvnieku slimību un zoonotisko slimību uzliesmojumu daudzumu, kas apdraud cilvēku un dzīvnieku veselību, regulas priekšlikumā noteikts, ka valstu programmām jāsaņem ES finansiālais atbalsts. |
| --- | --- |

3.6

Attiecībā uz nacionālajām programmām, kas vērstas uz dzīvnieku slimību un zoonotisku slimību izskaušanu, kontroli un uzraudzību ar nolūku mazināt dzīvnieku slimību un zoonotisko slimību uzliesmojumu daudzumu, kas apdraud cilvēku un dzīvnieku veselību, regulas priekšlikumā noteikts, ka valstu programmām jāsaņem ES finansiālais atbalsts.

| 3.7 | Attiecībā uz ārkārtas pasākumiem, kas vērsti uz augiem vai augu produktiem kaitīgu organismu (kaitīgi organismi) izskaušanu, regulas priekšlikums paredz, ka ES jāsniedz finansiāls atbalsts to izskaušanai un jādara pieejams finansējums ārkārtas pasākumiem, kas vērsti uz iespējamu kaitīgu organismu ierobežošanu. Tāpat priekšlikumā ir noteikts, ka ES finansē attiecīgu izmeklēšanu, lai laikus atklātu atsevišķu kaitīgo organismu klātbūtni. |
| --- | --- |

3.7

Attiecībā uz ārkārtas pasākumiem, kas vērsti uz augiem vai augu produktiem kaitīgu organismu (kaitīgi organismi) izskaušanu, regulas priekšlikums paredz, ka ES jāsniedz finansiāls atbalsts to izskaušanai un jādara pieejams finansējums ārkārtas pasākumiem, kas vērsti uz iespējamu kaitīgu organismu ierobežošanu. Tāpat priekšlikumā ir noteikts, ka ES finansē attiecīgu izmeklēšanu, lai laikus atklātu atsevišķu kaitīgo organismu klātbūtni.

| 3.8 | Attiecībā uz oficiālajām kontrolēm regulā apstiprināts, ka ES piešķir finanšu atbalstu. Konkrēti, tiks finansētas ES references laboratorijas, lai palīdzētu segt izmaksas, kas saistītas ar Komisijas darba programmu īstenošanu. Tāpat piešķirs finansiālu ieguldījumu datubāzu un datorizētu datu vākšanas sistēmu izveidei un darbībai. |
| --- | --- |

3.8

Attiecībā uz oficiālajām kontrolēm regulā apstiprināts, ka ES piešķir finanšu atbalstu. Konkrēti, tiks finansētas ES references laboratorijas, lai palīdzētu segt izmaksas, kas saistītas ar Komisijas darba programmu īstenošanu. Tāpat piešķirs finansiālu ieguldījumu datubāzu un datorizētu datu vākšanas sistēmu izveidei un darbībai.

| 3.9 | Visbeidzot, lai nodrošinātu atbildīgu un efektīvu ES finanšu līdzekļu izmantojumu, regula pilnvaro Komisiju pārbaudīt, vai minētie līdzekļi tiek efektīvi izmantoti attiecīgo pasākumu veikšanai. |
| --- | --- |

3.9

Visbeidzot, lai nodrošinātu atbildīgu un efektīvu ES finanšu līdzekļu izmantojumu, regula pilnvaro Komisiju pārbaudīt, vai minētie līdzekļi tiek efektīvi izmantoti attiecīgo pasākumu veikšanai.

4.   Vispārīgas piezīmes

Kontroles

| 4.1 | EESK atzinīgi vērtē iesniegto priekšlikumu, kā arī Komisijas nolūku aizsargāt vienoto tirgu un nodrošināt augstu un visā ES vienādu veselības aizsardzības līmeni, lai tādējādi novērstu trūkumus regulējumā. |
| --- | --- |

4.1

EESK atzinīgi vērtē iesniegto priekšlikumu, kā arī Komisijas nolūku aizsargāt vienoto tirgu un nodrošināt augstu un visā ES vienādu veselības aizsardzības līmeni, lai tādējādi novērstu trūkumus regulējumā.

| 4.2 | EESK atbalsta mērķi pielāgot kontroles instrumentus un oficiālās kontroles mūsdienu prasībām un stiprināt tos, lai panāktu to plašāku izmantošanu un lielāku efektivitāti. |
| --- | --- |

4.2

EESK atbalsta mērķi pielāgot kontroles instrumentus un oficiālās kontroles mūsdienu prasībām un stiprināt tos, lai panāktu to plašāku izmantošanu un lielāku efektivitāti.

| 4.3 | EESK pauž bažas par katras dalībvalsts noteiktu kontroles maksu, iepriekš nenosakot tās apjomu; tas varētu radīt atšķirības starp dalībvalstīm un tādējādi mazināt dažu operatoru konkurētspēju. |
| --- | --- |

4.3

EESK pauž bažas par katras dalībvalsts noteiktu kontroles maksu, iepriekš nenosakot tās apjomu; tas varētu radīt atšķirības starp dalībvalstīm un tādējādi mazināt dažu operatoru konkurētspēju.

| 4.4 | EESK atzinīgi vērtē nosacījumus par paraugu ņemšanu un analīzēm, kuros noteikts, ka analīzes jāveic oficiālās laboratorijās, tādējādi radot kopēju sistēmu salīdzinošu analīžu veikšanai. |
| --- | --- |

4.4

EESK atzinīgi vērtē nosacījumus par paraugu ņemšanu un analīzēm, kuros noteikts, ka analīzes jāveic oficiālās laboratorijās, tādējādi radot kopēju sistēmu salīdzinošu analīžu veikšanai.

| 4.5 | EESK uzskata, ka koordinācija starp valstīm un laboratorijām ir vērtējama atzinīgi, un tādēļ atbalsta references laboratorijas izveidi katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

4.5

EESK uzskata, ka koordinācija starp valstīm un laboratorijām ir vērtējama atzinīgi, un tādēļ atbalsta references laboratorijas izveidi katrā dalībvalstī.

Izdevumi

| 4.6 | EESK atzinīgi vērtē regulas priekšlikumu un Komisijas nodomu sasniegt augstu pārtikas un tās ražošanas sistēmu nekaitīguma līmeni, uzlabot dzīvnieku veselības un labturības apstākļus, konstatēt un izskaust kaitīgos organismus un nodrošināt efektīvu oficiālo kontroļu īstenošanu. |
| --- | --- |

4.6

EESK atzinīgi vērtē regulas priekšlikumu un Komisijas nodomu sasniegt augstu pārtikas un tās ražošanas sistēmu nekaitīguma līmeni, uzlabot dzīvnieku veselības un labturības apstākļus, konstatēt un izskaust kaitīgos organismus un nodrošināt efektīvu oficiālo kontroļu īstenošanu.

| 4.7 | EESK atbalsta mērķi noteikt attaisnotos pasākumus un izmaksas. |
| --- | --- |

4.7

EESK atbalsta mērķi noteikt attaisnotos pasākumus un izmaksas.

| 4.8 | EESK atzinīgi vērtē to, ka regula paredz finansējuma likmju racionalizāciju, nosakot standarta finansējumu 50 % apmērā no attiecināmām izmaksām; šī likme attiecīgos apstākļos varētu tikt palielināta līdz 75 vai 100 %. |
| --- | --- |

4.8

EESK atzinīgi vērtē to, ka regula paredz finansējuma likmju racionalizāciju, nosakot standarta finansējumu 50 % apmērā no attiecināmām izmaksām; šī likme attiecīgos apstākļos varētu tikt palielināta līdz 75 vai 100 %.

| 4.9 | EESK atzinīgi vērtē arī to, ka regulā ir noteikta minimālā dotāciju likme EUR 50 000 apmērā, lai mazinātu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

4.9

EESK atzinīgi vērtē arī to, ka regulā ir noteikta minimālā dotāciju likme EUR 50 000 apmērā, lai mazinātu administratīvo slogu.

| 4.10 | EESK uzskata, ka ļoti atzinīgi vērtējama piekļuve finansējuma uzkrājumam krīzes gadījumā agrorūpniecības nozarē, kā arī finansiāls atbalsts pētījumiem un kaitīgo organismu konstatēšanai. |
| --- | --- |

4.10

EESK uzskata, ka ļoti atzinīgi vērtējama piekļuve finansējuma uzkrājumam krīzes gadījumā agrorūpniecības nozarē, kā arī finansiāls atbalsts pētījumiem un kaitīgo organismu konstatēšanai.

| 4.11 | Visbeidzot un attiecībā uz oficiālajām kontrolēm EESK atzinīgi vērtē iespēju, ka šajā regulā tiek noteikts finansiāls atbalsts ES references laboratorijām un projektiem, kas paredzēti to uzlabošanai. |
| --- | --- |

4.11

Visbeidzot un attiecībā uz oficiālajām kontrolēm EESK atzinīgi vērtē iespēju, ka šajā regulā tiek noteikts finansiāls atbalsts ES references laboratorijām un projektiem, kas paredzēti to uzlabošanai.

5.   Īpašas piezīmes

Kontroles

| 5.1 | Komisijas priekšlikums ir pārāk plašs, kad jānosaka maksu apjoms vai jāizvēlas viens modelis ar mainīgu maksu, vai pēc moduļiem (atbilstoši valsts vai Eiropas kritērijiem), vai viena fiksēta likme. Vienveidīgas pārvaldības kultūras trūkums darbības līmenī attiecībā uz maksas noteikšanu par pakalpojumiem dažādās ES dalībvalstīs var būt par cēloni tam, ka praksē dažām dalībvalstīm ir priekšrocības salīdzinājumā ar citām atkarībā no tā, vai tās nosaka maksu vai ne, vai arī to veic citos termiņos. |
| --- | --- |

5.1

Komisijas priekšlikums ir pārāk plašs, kad jānosaka maksu apjoms vai jāizvēlas viens modelis ar mainīgu maksu, vai pēc moduļiem (atbilstoši valsts vai Eiropas kritērijiem), vai viena fiksēta likme. Vienveidīgas pārvaldības kultūras trūkums darbības līmenī attiecībā uz maksas noteikšanu par pakalpojumiem dažādās ES dalībvalstīs var būt par cēloni tam, ka praksē dažām dalībvalstīm ir priekšrocības salīdzinājumā ar citām atkarībā no tā, vai tās nosaka maksu vai ne, vai arī to veic citos termiņos.

| 5.2 | Komisijas priekšlikums attiecībā uz iemesliem atbrīvojumam no maksām var neatbilst vairumam ES nozares operatoru, līdz ar to ir vēlams to vairāk precizēt vai pat noteikt dažādas maksu samazināšanas kategorijas, lai nepieļautu nepamatotas viena uzņēmuma priekšrocības salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem atkarībā no to lieluma, jo tas varētu radīt traucējumus vienotā tirgus darbībā. |
| --- | --- |

5.2

Komisijas priekšlikums attiecībā uz iemesliem atbrīvojumam no maksām var neatbilst vairumam ES nozares operatoru, līdz ar to ir vēlams to vairāk precizēt vai pat noteikt dažādas maksu samazināšanas kategorijas, lai nepieļautu nepamatotas viena uzņēmuma priekšrocības salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem atkarībā no to lieluma, jo tas varētu radīt traucējumus vienotā tirgus darbībā.

| 5.3 | Priekšlikumā nav precizēti vai izklāsti tie uzdevumi, kas saimniecībās jāveic veterinārārstiem un kontroles speciālistiem. |
| --- | --- |

5.3

Priekšlikumā nav precizēti vai izklāsti tie uzdevumi, kas saimniecībās jāveic veterinārārstiem un kontroles speciālistiem.

Izdevumi

| 5.4 | Regulas priekšlikums samazināt Komisijas lēmumu skaitu, piemēram, attiecībā uz finansējuma kompensācijām, nav pietiekami skaidrs, jo dokumentā nav minēts, kura iestāde veiks šo darbību. |
| --- | --- |

5.4

Regulas priekšlikums samazināt Komisijas lēmumu skaitu, piemēram, attiecībā uz finansējuma kompensācijām, nav pietiekami skaidrs, jo dokumentā nav minēts, kura iestāde veiks šo darbību.

| 5.5 | Komisijas priekšlikums paredz, ka Eiropas Savienībai jāpiešķir finanšu atbalsts ārkārtas pasākumiem, kad tiek konstatētas un izplatās noteiktas dzīvnieku vai zoonotiskās slimības, bet šajā priekšlikumā nav noteikts, kādi ir šie īpašie finansēšanas pasākumi. |
| --- | --- |

5.5

Komisijas priekšlikums paredz, ka Eiropas Savienībai jāpiešķir finanšu atbalsts ārkārtas pasākumiem, kad tiek konstatētas un izplatās noteiktas dzīvnieku vai zoonotiskās slimības, bet šajā priekšlikumā nav noteikts, kādi ir šie īpašie finansēšanas pasākumi.

| 5.6 | Attiecībā uz augu veselības ārkārtas pasākumiem EESK uzskata, ka ir būtiski Komisijas priekšlikumā iekļaut iespēju piešķirt Savienības finanšu atbalstu, ar ko izveidot un vadīt pētījuma programmas, lai noteiktu kaitīgu organismu klātbūtni un īstenotu augu aizsardzības atbalsta pasākumus trešās valstīs, kas būtu pieejamas visiem ieinteresētajiem lietotājiem visā Savienībā. |
| --- | --- |

5.6

Attiecībā uz augu veselības ārkārtas pasākumiem EESK uzskata, ka ir būtiski Komisijas priekšlikumā iekļaut iespēju piešķirt Savienības finanšu atbalstu, ar ko izveidot un vadīt pētījuma programmas, lai noteiktu kaitīgu organismu klātbūtni un īstenotu augu aizsardzības atbalsta pasākumus trešās valstīs, kas būtu pieejamas visiem ieinteresētajiem lietotājiem visā Savienībā.

| 5.7 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas nolūku attiecībā uz dalībvalstu ierēdņu apmācību, bet uzskata, ka vispirms nepieciešams saskaņot tiesību aktus, kas attiecas uz šīs regulas darbības jomu, lai uzlabotu kontroles sistēmu darbību praksē. |
| --- | --- |

5.7

EESK atzinīgi vērtē Komisijas nolūku attiecībā uz dalībvalstu ierēdņu apmācību, bet uzskata, ka vispirms nepieciešams saskaņot tiesību aktus, kas attiecas uz šīs regulas darbības jomu, lai uzlabotu kontroles sistēmu darbību praksē.

| 5.8 | Visbeidzot un attiecībā uz trešām valstīm, kas Eiropas Savienībā veido būtisku izejmateriālu un pārtikas aprites nozarē izmantoto pārstrādāto produktu piegādes procentuālo daļu, EESK norāda, ka trūkst apsvēruma par iespējamu augu veselības un dzīvnieku veselības tiesību aktu saskaņošanu ar minētajām valstīm. |
| --- | --- |

5.8

Visbeidzot un attiecībā uz trešām valstīm, kas Eiropas Savienībā veido būtisku izejmateriālu un pārtikas aprites nozarē izmantoto pārstrādāto produktu piegādes procentuālo daļu, EESK norāda, ka trūkst apsvēruma par iespējamu augu veselības un dzīvnieku veselības tiesību aktu saskaņošanu ar minētajām valstīm.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/170 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/170

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, paziņošanu un verifikāciju un par grozījumiem Regulā (ES) Nr. 525/2013”

COM(2013) 480 final – 2013/0224 (COD)

2014/C 67/35

Ziņotājs:
  BACK

Padome 2013. gada 16. jūlijā un Eiropas Parlaments 2013. gada 4. jūlijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punktu un 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, paziņošanu un verifikāciju un par grozījumiem Regulā (ES) Nr. 525/2013”

COM(2013) 480 final – 2013/0224 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 1. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar 134 balsīm par, 1 balsi pret un 9 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu regulai par jūras transporta CO2 emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas sistēmu (MZV sistēma) Eiropas Savienībā (turpmāk tekstā — priekšlikums), jo tas ir pirmais solis ceļā uz 2011. gada Baltajā grāmatā par transporta politiku (1) minēto CO2 emisijas samazināšanas pasākumu īstenošanu. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu regulai par jūras transporta CO2 emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas sistēmu (MZV sistēma) Eiropas Savienībā (turpmāk tekstā — priekšlikums), jo tas ir pirmais solis ceļā uz 2011. gada Baltajā grāmatā par transporta politiku (1) minēto CO2 emisijas samazināšanas pasākumu īstenošanu.

| 1.2. | EESK atzinīgi vērtē MZV sistēmu kā pirmo soli, īstenojot pakāpenisku pieeju virzībā uz Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) nolīgumu par obligātiem pasākumiem kuģniecības CO2 emisiju samazināšanai un pozitīvi vērtē energoefektivitātes uzlabojumus un emisiju samazinājumu, kas tiek gaidīti pēc sistēmas ieviešanas (2). |
| --- | --- |

1.2.

EESK atzinīgi vērtē MZV sistēmu kā pirmo soli, īstenojot pakāpenisku pieeju virzībā uz Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) nolīgumu par obligātiem pasākumiem kuģniecības CO2 emisiju samazināšanai un pozitīvi vērtē energoefektivitātes uzlabojumus un emisiju samazinājumu, kas tiek gaidīti pēc sistēmas ieviešanas (2).

| 1.3. | EESK atzīmē, ka minēto mērķu sasniegšanai priekšlikums pats par sevi gan nav pietiekams, tomēr saistībā ar pasākumiem, ko valstu vai reģionālā līmenī īsteno attiecībā uz trešām valstīm, tas ir tik tālejošs, cik tas šķiet lietderīgi. EESK uzskata, ka šajā jomā priekšlikums nodrošina vajadzīgo līdzsvaru. |
| --- | --- |

1.3.

EESK atzīmē, ka minēto mērķu sasniegšanai priekšlikums pats par sevi gan nav pietiekams, tomēr saistībā ar pasākumiem, ko valstu vai reģionālā līmenī īsteno attiecībā uz trešām valstīm, tas ir tik tālejošs, cik tas šķiet lietderīgi. EESK uzskata, ka šajā jomā priekšlikums nodrošina vajadzīgo līdzsvaru.

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē to, ka priekšlikuma radīto izmaksu un ieguvumu attiecība ir labvēlīga iesaistītajiem kuģu operatoriem. EESK pauž cerību, ka Komisija uzraudzīs priekšlikuma īstenošanas ietekmi šajā jomā un veiks piemērotus pasākumus, ja, piemēram, izrādīsies, ka prognozētās izmaksas un ieguvumi nelabvēlīgi ietekmē konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.4.

EESK atzinīgi vērtē to, ka priekšlikuma radīto izmaksu un ieguvumu attiecība ir labvēlīga iesaistītajiem kuģu operatoriem. EESK pauž cerību, ka Komisija uzraudzīs priekšlikuma īstenošanas ietekmi šajā jomā un veiks piemērotus pasākumus, ja, piemēram, izrādīsies, ka prognozētās izmaksas un ieguvumi nelabvēlīgi ietekmē konkurētspēju.

| 1.5. | EESK apšauba tās papildu informācijas nepieciešamību un pievienoto vērtību, kura saistīta ar darbību, bet neattiecas uz degvielas patēriņu un emisijām un par kuru jāziņo saskaņā ar priekšlikuma 9. panta (d)–(g) apakšpunktu, 10. panta (g)–(j) apakšpunktu un II pielikumu, it īpaši tāpēc, ka vismaz daļu no minētās informācijas kuģniecības nozarē uzskata par komerciāli sensitīvu un viedokļi par to, cik vērtīga ir iespēja piekļūt tai apkopotā formā, ir atšķirīgi. |
| --- | --- |

1.5.

EESK apšauba tās papildu informācijas nepieciešamību un pievienoto vērtību, kura saistīta ar darbību, bet neattiecas uz degvielas patēriņu un emisijām un par kuru jāziņo saskaņā ar priekšlikuma 9. panta (d)–(g) apakšpunktu, 10. panta (g)–(j) apakšpunktu un II pielikumu, it īpaši tāpēc, ka vismaz daļu no minētās informācijas kuģniecības nozarē uzskata par komerciāli sensitīvu un viedokļi par to, cik vērtīga ir iespēja piekļūt tai apkopotā formā, ir atšķirīgi.

| 1.6. | EESK norāda uz Komisijas “Zilās zonas” iniciatīvu administratīvā sloga mazināšanai tuvsatiksmes kuģošanā, un uzskata, ka minētā pieeja jāpiemēro arī izskatāmajā priekšlikumā (3). |
| --- | --- |

1.6.

EESK norāda uz Komisijas “Zilās zonas” iniciatīvu administratīvā sloga mazināšanai tuvsatiksmes kuģošanā, un uzskata, ka minētā pieeja jāpiemēro arī izskatāmajā priekšlikumā (3).

| 1.7. | EESK norāda, ka baltajā grāmatā izvirzīto mērķu sasniegšanai vajadzīgi vēl citi pasākumi, un uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi šādus pasākumus pieņemt Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (SJO), lai izvairītos no iespējamiem konfliktiem ar valstīm ārpus ES un/vai negatīvas ietekmes uz ES kuģniecības konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.7.

EESK norāda, ka baltajā grāmatā izvirzīto mērķu sasniegšanai vajadzīgi vēl citi pasākumi, un uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi šādus pasākumus pieņemt Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (SJO), lai izvairītos no iespējamiem konfliktiem ar valstīm ārpus ES un/vai negatīvas ietekmes uz ES kuģniecības konkurētspēju.

2.   Ievads

| 2.1. | Pašlaik starptautiskā jūras transporta radītās emisijas veido 3 % no siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijām pasaulē un 4 % no Eiropas Savienībā radītajām SEG emisijām. Prognozes liecina, ka globālā līmenī to daļa līdz 2050. gadam pieaugs līdz 5 % un gaidāms ievērojams pieaugums ES līmenī, kur skaitļi svārstās starp 51 % un 86 % (4). |
| --- | --- |

2.1.

Pašlaik starptautiskā jūras transporta radītās emisijas veido 3 % no siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijām pasaulē un 4 % no Eiropas Savienībā radītajām SEG emisijām. Prognozes liecina, ka globālā līmenī to daļa līdz 2050. gadam pieaugs līdz 5 % un gaidāms ievērojams pieaugums ES līmenī, kur skaitļi svārstās starp 51 % un 86 % (4).

| 2.2. | ES 2008. gada klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumā, stratēģijā “Eiropa 2020” (5) un 2011. gada Baltajā grāmatā par transporta politiku ir izvirzīti tālejoši SEG emisiju samazināšanas mērķi. Vispārējais ES mērķis ir samazināt emisijas par 20 % salīdzinājumā ar 1990. gada rādītājiem vai attiecīgi par 30 %, ja tiks panākta globāla vienošanās (6). Baltajā grāmatā par transporta politiku attiecībā uz starptautisko kuģniecību izvirzīts mērķis līdz 2050. gadam samazināt emisijas par 40 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni. |
| --- | --- |

2.2.

ES 2008. gada klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumā, stratēģijā “Eiropa 2020” (5) un 2011. gada Baltajā grāmatā par transporta politiku ir izvirzīti tālejoši SEG emisiju samazināšanas mērķi. Vispārējais ES mērķis ir samazināt emisijas par 20 % salīdzinājumā ar 1990. gada rādītājiem vai attiecīgi par 30 %, ja tiks panākta globāla vienošanās (6). Baltajā grāmatā par transporta politiku attiecībā uz starptautisko kuģniecību izvirzīts mērķis līdz 2050. gadam samazināt emisijas par 40 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni.

| 2.3. | Tomēr likumā nav noteikts, ka kuģniecības nozarei jāsamazina SEG emisijas. Tas paredzēts tikai SJO noteikumos par sēra emisijām, kurus ES tiesību aktos transponēja ar Direktīvu 2012/33/ES. Starptautiskais jūras transports ir vienīgā transporta nozare, uz kuru neattiecas ES apņemšanās samazināt SEG emisijas. |
| --- | --- |

2.3.

Tomēr likumā nav noteikts, ka kuģniecības nozarei jāsamazina SEG emisijas. Tas paredzēts tikai SJO noteikumos par sēra emisijām, kurus ES tiesību aktos transponēja ar Direktīvu 2012/33/ES. Starptautiskais jūras transports ir vienīgā transporta nozare, uz kuru neattiecas ES apņemšanās samazināt SEG emisijas.

| 2.4. | Tomēr gan Eiropadomes, gan Eiropas Parlamenta paziņojumos norādīts, ka visām nozarēm jāsniedz ieguldījums emisiju samazināšanā. |
| --- | --- |

2.4.

Tomēr gan Eiropadomes, gan Eiropas Parlamenta paziņojumos norādīts, ka visām nozarēm jāsniedz ieguldījums emisiju samazināšanā.

| 2.5. | Transporta nozarē mērķi ir izvirzīti civilajai aviācijai, kas ir iekļauta ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS), un šie mērķi attiecas arī uz lidojumiem uz un no ES lidostām. Minētā pasākuma īstenošana attiecībā uz lidojumiem ārpus ES gan pagaidām ir atlikta, lai atvieglotu globālas vienošanās panākšanu Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO) (7). |
| --- | --- |

2.5.

Transporta nozarē mērķi ir izvirzīti civilajai aviācijai, kas ir iekļauta ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS), un šie mērķi attiecas arī uz lidojumiem uz un no ES lidostām. Minētā pasākuma īstenošana attiecībā uz lidojumiem ārpus ES gan pagaidām ir atlikta, lai atvieglotu globālas vienošanās panākšanu Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO) (7).

| 2.6. | Kuģniecības jomā ES līmenī nav izvirzīti saistoši mērķi, jo tika atzīts, ka lietderīgāk ir gaidīt pasākumus, ko SJO koordinētu starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

2.6.

Kuģniecības jomā ES līmenī nav izvirzīti saistoši mērķi, jo tika atzīts, ka lietderīgāk ir gaidīt pasākumus, ko SJO koordinētu starptautiskā līmenī.

| 2.7. | Tomēr Padome un Parlaments 2009. gadā paziņoja: ja līdz 2011. gada 31. decembrim ES vai tās dalībvalstis Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā nebūs noslēgušas starptautisku nolīgumu, Komisijai būtu jānāk klajā ar priekšlikumiem par starptautiskā jūras transporta emisiju iekļaušanu Kopienas emisiju samazināšanas saistībās, kas stājas spēkā 2013. gadā, un priekšlikumi jāizstrādā tā, lai to negatīvā ietekme uz Kopienas konkurētspēju būtu iespējami mazāka (8). Reaģējot uz minētajiem paziņojumiem, Komisija 2012. gadā nāca klajā ar savu paziņojumu. |
| --- | --- |

2.7.

Tomēr Padome un Parlaments 2009. gadā paziņoja: ja līdz 2011. gada 31. decembrim ES vai tās dalībvalstis Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā nebūs noslēgušas starptautisku nolīgumu, Komisijai būtu jānāk klajā ar priekšlikumiem par starptautiskā jūras transporta emisiju iekļaušanu Kopienas emisiju samazināšanas saistībās, kas stājas spēkā 2013. gadā, un priekšlikumi jāizstrādā tā, lai to negatīvā ietekme uz Kopienas konkurētspēju būtu iespējami mazāka (8). Reaģējot uz minētajiem paziņojumiem, Komisija 2012. gadā nāca klajā ar savu paziņojumu.

| 2.8. | SJO gan vēl nav panākusi starptautisku vienošanos kā atbildi uz 2009. gada paziņojumu, taču tikmēr ir pieņemti lēmumi par jaunu kuģu energoefektivitātes paaugstināšanu un izvirzīti citi energoefektivitātes paaugstināšanas priekšlikumi, kuros paredzēts, ka pirmais solis varētu būt emisiju monitorings, ziņošana par tām un to kontrole. Ņemot vērā minēto, Komisija uzskata, ka SJO notiekošā darba rezultātā varētu tikt pieņemti lēmumi par tirgus pasākumiem emisiju samazināšanai. Tāpēc apņemšanās izstrādāt pasākumus ES reģionālajā līmenī būtu jāīsteno tā, lai atbalstītu SJO notiekošo darbu. Komisija ir paudusi stingru atbalstu globālai pieejai, ko nodrošina SJO, un turpinās attiecīgi rīkoties, neraugoties uz SJO pasākumu lēno virzību. Komisija pastāvīgi uzraudzīs progresu un analizēs visus turpmākos pasākumus, kas saistīti ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un SJO. |
| --- | --- |

2.8.

SJO gan vēl nav panākusi starptautisku vienošanos kā atbildi uz 2009. gada paziņojumu, taču tikmēr ir pieņemti lēmumi par jaunu kuģu energoefektivitātes paaugstināšanu un izvirzīti citi energoefektivitātes paaugstināšanas priekšlikumi, kuros paredzēts, ka pirmais solis varētu būt emisiju monitorings, ziņošana par tām un to kontrole. Ņemot vērā minēto, Komisija uzskata, ka SJO notiekošā darba rezultātā varētu tikt pieņemti lēmumi par tirgus pasākumiem emisiju samazināšanai. Tāpēc apņemšanās izstrādāt pasākumus ES reģionālajā līmenī būtu jāīsteno tā, lai atbalstītu SJO notiekošo darbu. Komisija ir paudusi stingru atbalstu globālai pieejai, ko nodrošina SJO, un turpinās attiecīgi rīkoties, neraugoties uz SJO pasākumu lēno virzību. Komisija pastāvīgi uzraudzīs progresu un analizēs visus turpmākos pasākumus, kas saistīti ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un SJO.

| 2.9. | Par pirmo soli šajā virzienā būtu jākļūst emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas (MZV) sistēmas ieviešanai. Tas ļautu uzraudzīt norises un veicināt energoefektivitātes paaugstināšanu uzņēmumu līmenī; tādējādi varētu samazināt izmaksas, un šis samazinājums vairāk nekā kompensētu izmaksas, kas saistītas ar MZV sistēmas darbību. Varētu arī izmantot pieredzi, kas gūta no uzņēmumos izveidotajām sistēmām. ES reģionāla līmeņa MZV sistēma būtu jāievieš sadarbībā ar SJO, un šo sistēmu varētu pielāgot līdzīgiem pasākumiem, kurus turpmāk, iespējams, īstenos SJO. Tas varētu būt arī pirmais solis, lai ES vai starptautiska līmeņa emisiju samazināšanas saistības pakāpeniski attiecinātu uz jūras transporta emisijām, nosakot energoefektivitātes prasības un/vai īstenojot tirgus pasākumus. |
| --- | --- |

2.9.

Par pirmo soli šajā virzienā būtu jākļūst emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas (MZV) sistēmas ieviešanai. Tas ļautu uzraudzīt norises un veicināt energoefektivitātes paaugstināšanu uzņēmumu līmenī; tādējādi varētu samazināt izmaksas, un šis samazinājums vairāk nekā kompensētu izmaksas, kas saistītas ar MZV sistēmas darbību. Varētu arī izmantot pieredzi, kas gūta no uzņēmumos izveidotajām sistēmām. ES reģionāla līmeņa MZV sistēma būtu jāievieš sadarbībā ar SJO, un šo sistēmu varētu pielāgot līdzīgiem pasākumiem, kurus turpmāk, iespējams, īstenos SJO. Tas varētu būt arī pirmais solis, lai ES vai starptautiska līmeņa emisiju samazināšanas saistības pakāpeniski attiecinātu uz jūras transporta emisijām, nosakot energoefektivitātes prasības un/vai īstenojot tirgus pasākumus.

3.   Eiropas Komisijas priekšlikums

| 3.1. | Komisija ir ierosinājusi regulu, ar kuru nosaka pamatu MZV sistēmai attiecībā uz CO2 emisijām no kuģiem, kuru bruto tonnāža ir lielāka par 5 000 t. Sistēma aptver visu satiksmi ES ostās un starp tām, kā arī reisus no ES ostas uz nākamo aizrobežu ostu un reisus no pēdējās aizrobežu ostas uz pirmo ES ostu. Tā attiecas uz visiem kuģiem neatkarīgi no to karoga, izņemot karakuģus, valstīm piederošus kuģus un atpūtas kuģus. Priekšlikumā aprēķināts, ka, nosakot tonnāžas robežvērtību, noteikumi neattiektos uz aptuveni 40 % no flotes, kas rada tikai 10 % no kopējām CO2 emisijām. |
| --- | --- |

3.1.

Komisija ir ierosinājusi regulu, ar kuru nosaka pamatu MZV sistēmai attiecībā uz CO2 emisijām no kuģiem, kuru bruto tonnāža ir lielāka par 5 000 t. Sistēma aptver visu satiksmi ES ostās un starp tām, kā arī reisus no ES ostas uz nākamo aizrobežu ostu un reisus no pēdējās aizrobežu ostas uz pirmo ES ostu. Tā attiecas uz visiem kuģiem neatkarīgi no to karoga, izņemot karakuģus, valstīm piederošus kuģus un atpūtas kuģus. Priekšlikumā aprēķināts, ka, nosakot tonnāžas robežvērtību, noteikumi neattiektos uz aptuveni 40 % no flotes, kas rada tikai 10 % no kopējām CO2 emisijām.

| 3.2. | Atzinuma 2. punktā minēto iemeslu dēļ sistēma jāievieš ciešā sadarbībā ar SJO un citām starptautiskām organizācijām, un to būs iespējams pielāgot pasākumiem, ko turpmāk varētu īstenot SJO. |
| --- | --- |

3.2.

Atzinuma 2. punktā minēto iemeslu dēļ sistēma jāievieš ciešā sadarbībā ar SJO un citām starptautiskām organizācijām, un to būs iespējams pielāgot pasākumiem, ko turpmāk varētu īstenot SJO.

| 3.3. | Komisijas ierosinātā MZV sistēma veido pamatu, kas nodrošina, ka kuģu īpašnieki/operatori vāc attiecīgus datus par katru kuģi un katru braucienu, uz kuru attiecas izskatāmā regula, tostarp par kustību ostu iekšienē. Paredzēta arī ikgadēja ziņojumu sniegšana. Ziņojumus apstiprinās akreditēti verificētāji, un apstiprinātus gada ziņojumus iesniegs Komisijai un karoga valstij. Gada ziņojumi tiks publicēti, un verificētāju izdotie atbilstības dokumenti jāglabā uz kuģiem, uz kuriem attiecas sistēma. Atbilstību pārbaudīs karoga valsts, izmantojot ostas valsts kontroles sistēmu. Par prasību nepildīšanu tiks noteikti sodi, dažos gadījumos kuģa izraidīšana, t. i., aizliegums ienākt ES ostās, kamēr nav atrisināta atbilstības problēma. |
| --- | --- |

3.3.

Komisijas ierosinātā MZV sistēma veido pamatu, kas nodrošina, ka kuģu īpašnieki/operatori vāc attiecīgus datus par katru kuģi un katru braucienu, uz kuru attiecas izskatāmā regula, tostarp par kustību ostu iekšienē. Paredzēta arī ikgadēja ziņojumu sniegšana. Ziņojumus apstiprinās akreditēti verificētāji, un apstiprinātus gada ziņojumus iesniegs Komisijai un karoga valstij. Gada ziņojumi tiks publicēti, un verificētāju izdotie atbilstības dokumenti jāglabā uz kuģiem, uz kuriem attiecas sistēma. Atbilstību pārbaudīs karoga valsts, izmantojot ostas valsts kontroles sistēmu. Par prasību nepildīšanu tiks noteikti sodi, dažos gadījumos kuģa izraidīšana, t. i., aizliegums ienākt ES ostās, kamēr nav atrisināta atbilstības problēma.

4.   Vispārīgas piezīmes

| 4.1. | EESK pieņem zināšanai priekšlikuma stratēģiskos mērķus, kas ir vērienīgi un daudz plašāki nekā priekšlikuma saturs, jo paredzēts izveidot faktu bāzi turpmākām sarunām un tālākai virzībai uz pasākumiem, kas būtiski samazinās kuģniecības CO2 emisijas. EESK atzinīgi vērtē šos stratēģiskos mērķus un Komisijas pieeju, proti, ieceri pārredzami un uzticami kontrolēt CO2 emisijas un to attīstību, izmantojot ziņošanas un verifikācijas sistēmu, ko paredzēts izveidot ar ierosināto regulu. Komiteja piekrīt arī viedoklim, ka šī zināšanu bāze varētu būt ieguldījums SJO notiekošajā darbā, lai panāktu vienošanos par obligātiem pasākumiem jūras transporta CO2 samazināšanai. Šajā saistībā EESK norāda arī uz tās pieņemto atzinumu (9) par priekšlikumu regulai par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Direktīvas Nr. 280/2004/EK atcelšanu sakarā ar Regulas 525/2013 pieņemšanu. |
| --- | --- |

4.1.

EESK pieņem zināšanai priekšlikuma stratēģiskos mērķus, kas ir vērienīgi un daudz plašāki nekā priekšlikuma saturs, jo paredzēts izveidot faktu bāzi turpmākām sarunām un tālākai virzībai uz pasākumiem, kas būtiski samazinās kuģniecības CO2 emisijas. EESK atzinīgi vērtē šos stratēģiskos mērķus un Komisijas pieeju, proti, ieceri pārredzami un uzticami kontrolēt CO2 emisijas un to attīstību, izmantojot ziņošanas un verifikācijas sistēmu, ko paredzēts izveidot ar ierosināto regulu. Komiteja piekrīt arī viedoklim, ka šī zināšanu bāze varētu būt ieguldījums SJO notiekošajā darbā, lai panāktu vienošanos par obligātiem pasākumiem jūras transporta CO2 samazināšanai. Šajā saistībā EESK norāda arī uz tās pieņemto atzinumu (9) par priekšlikumu regulai par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Direktīvas Nr. 280/2004/EK atcelšanu sakarā ar Regulas 525/2013 pieņemšanu.

| 4.2. | EESK atzinīgi vērtē arī priekšlikumā izmantoto daļēji augšupējo pieeju, proti, paredzēts, ka uzņēmumos savāktā informācija rosinās uzņēmumus īstenot energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumus, kas ļaus samazināt degvielas patēriņu un emisijas uz vienu transportēto vienību par 2 % gadā. No priekšlikumam pievienotā ietekmes novērtējuma izriet, ka līdz 2030. gadam tādā veidā varētu arī samazināt neto izmaksas par 1,2 miljardiem euro gadā. Šajos aprēķinos ņemtas vērā arī MZV sistēmas ieviešanas izmaksas, ko lielā mērā segs kuģniecības nozare. |
| --- | --- |

4.2.

EESK atzinīgi vērtē arī priekšlikumā izmantoto daļēji augšupējo pieeju, proti, paredzēts, ka uzņēmumos savāktā informācija rosinās uzņēmumus īstenot energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumus, kas ļaus samazināt degvielas patēriņu un emisijas uz vienu transportēto vienību par 2 % gadā. No priekšlikumam pievienotā ietekmes novērtējuma izriet, ka līdz 2030. gadam tādā veidā varētu arī samazināt neto izmaksas par 1,2 miljardiem euro gadā. Šajos aprēķinos ņemtas vērā arī MZV sistēmas ieviešanas izmaksas, ko lielā mērā segs kuģniecības nozare.

| 4.3. | EESK tomēr uzsver, ka pastāvīgi jāuzrauga, cik precīzi novērtēta attiecība starp izmaksām un ieguvumiem, kurus priekšlikums rada kuģniecības nozarei un sabiedrībai. Komiteja arī lūdz Komisiju nekavējoties ierosināt korektīvus pasākumus, ja izrādīsies, ka kuģniecības nozarei ar MZV sistēmu izvirzītās prasības rada kuģniecības nozarei slogu, kas nelabvēlīgi ietekmē tās konkurētspēju. |
| --- | --- |

4.3.

EESK tomēr uzsver, ka pastāvīgi jāuzrauga, cik precīzi novērtēta attiecība starp izmaksām un ieguvumiem, kurus priekšlikums rada kuģniecības nozarei un sabiedrībai. Komiteja arī lūdz Komisiju nekavējoties ierosināt korektīvus pasākumus, ja izrādīsies, ka kuģniecības nozarei ar MZV sistēmu izvirzītās prasības rada kuģniecības nozarei slogu, kas nelabvēlīgi ietekmē tās konkurētspēju.

| 4.4. | EESK pauž šaubas par priekšlikumu paplašināt monitoringa veikšanas un ziņošanas pienākumus, aptverot arī komerciālus un ar darbību saistītus aspektus. EESK uzskata, ka šīs papildu informācijas sniegšanas prasības proporcionalitāte ir apšaubāma, jo prasība ir plašāka nekā priekšlikuma pamatmērķis, proti, savākt informāciju par CO2 emisijām. Prasības lietderību turklāt apšaubījusi kuģniecības nozare, un attiecīgā informācija var būt arī komerciāli sensitīva. Ņemot vērā minēto, papildu administratīvo pienākumu uzlikšana ir pretrunā arī ar vienkāršošanas centieniem, kas ir viena no galvenajām iezīmēm Komisijas “Zilās zonas” iniciatīvā, ar kuru iecerēts atvieglot jūras transportu Eiropas Savienībā. Šajā saistībā EESK arī atzīmē, ka pienākums sniegt šāda veida informāciju būtu īpaši apgrūtinošs tuvsatiksmes kuģošanā, kas saistīta ar īsiem reisiem un daudziem galamērķiem. |
| --- | --- |

4.4.

EESK pauž šaubas par priekšlikumu paplašināt monitoringa veikšanas un ziņošanas pienākumus, aptverot arī komerciālus un ar darbību saistītus aspektus. EESK uzskata, ka šīs papildu informācijas sniegšanas prasības proporcionalitāte ir apšaubāma, jo prasība ir plašāka nekā priekšlikuma pamatmērķis, proti, savākt informāciju par CO2 emisijām. Prasības lietderību turklāt apšaubījusi kuģniecības nozare, un attiecīgā informācija var būt arī komerciāli sensitīva. Ņemot vērā minēto, papildu administratīvo pienākumu uzlikšana ir pretrunā arī ar vienkāršošanas centieniem, kas ir viena no galvenajām iezīmēm Komisijas “Zilās zonas” iniciatīvā, ar kuru iecerēts atvieglot jūras transportu Eiropas Savienībā. Šajā saistībā EESK arī atzīmē, ka pienākums sniegt šāda veida informāciju būtu īpaši apgrūtinošs tuvsatiksmes kuģošanā, kas saistīta ar īsiem reisiem un daudziem galamērķiem.

| 4.5. | EESK piekrīt arī vērtējumam, ka emisiju samazinājuma līmenis, ko iecerēts panākt ar priekšlikumu, joprojām nebūs pietiekams, lai sasniegtu 2011. gada Baltajā grāmatā par transporta politiku jūrniecības nozarei izvirzītos mērķus. Steidzami nepieciešami vēl citi un efektīvāki pasākumi. |
| --- | --- |

4.5.

EESK piekrīt arī vērtējumam, ka emisiju samazinājuma līmenis, ko iecerēts panākt ar priekšlikumu, joprojām nebūs pietiekams, lai sasniegtu 2011. gada Baltajā grāmatā par transporta politiku jūrniecības nozarei izvirzītos mērķus. Steidzami nepieciešami vēl citi un efektīvāki pasākumi.

| 4.6. | Šajā saistībā EESK atgādina arī par agrāk pieņemtajiem atzinumiem (10) par jūras transporta politiku un vides prasībām, kuros EESK konsekventi atbalstījusi iniciatīvas, kas uzlabo vides stāvokli, taču arī norādījusi, ka, ņemot vērā jūras transporta globālo raksturu, šādi pasākumi būtu jāveic starptautiskā līmenī SJO ietvaros. |
| --- | --- |

4.6.

Šajā saistībā EESK atgādina arī par agrāk pieņemtajiem atzinumiem (10) par jūras transporta politiku un vides prasībām, kuros EESK konsekventi atbalstījusi iniciatīvas, kas uzlabo vides stāvokli, taču arī norādījusi, ka, ņemot vērā jūras transporta globālo raksturu, šādi pasākumi būtu jāveic starptautiskā līmenī SJO ietvaros.

| 4.7. | Šajā sakarā EESK atgādina, ka priekšlikums attieksies arī uz kuģiem, kas iet zem trešo valstu karogiem. Problēmas var rasties nevis saistībā ar iekšējo ES transporta darbību, bet gan ar transportu starp ES un ārpus ES esošām ostām. EESK uzskata, ka saistībā ar iespējamiem pretpasākumiem vai sarežģījumiem, kas izriet no vairāku šāda veida paralēlu sistēmu esamības, var rasties drīzāk praktiska un politiska, nevis juridiska rakstura problēmas. EESK pauž cerību, ka plānotā sistēma tajā iesaistītajiem dalībniekiem būs pietiekami pievilcīga un ka atšķirībā no ETS sistēmas civilajā aviācijā neradīsies sarežģījumi ar trešo valstu operatoriem. |
| --- | --- |

4.7.

Šajā sakarā EESK atgādina, ka priekšlikums attieksies arī uz kuģiem, kas iet zem trešo valstu karogiem. Problēmas var rasties nevis saistībā ar iekšējo ES transporta darbību, bet gan ar transportu starp ES un ārpus ES esošām ostām. EESK uzskata, ka saistībā ar iespējamiem pretpasākumiem vai sarežģījumiem, kas izriet no vairāku šāda veida paralēlu sistēmu esamības, var rasties drīzāk praktiska un politiska, nevis juridiska rakstura problēmas. EESK pauž cerību, ka plānotā sistēma tajā iesaistītajiem dalībniekiem būs pietiekami pievilcīga un ka atšķirībā no ETS sistēmas civilajā aviācijā neradīsies sarežģījumi ar trešo valstu operatoriem.

| 4.8. | EESK piekrīt viedoklim, ka par obligātajiem CO2 emisiju samazināšanas pasākumiem, kuri priekšlikumā nav paredzēti, būtu jāvienojas Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā, lai palielinātu iespējas tos sekmīgi īstenot. Komiteja arī uzskata, ka reģionāls ES regulējums varētu vairāk saskarties ar dažādām īstenošanas grūtībām, it īpaši saistībā ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

4.8.

EESK piekrīt viedoklim, ka par obligātajiem CO2 emisiju samazināšanas pasākumiem, kuri priekšlikumā nav paredzēti, būtu jāvienojas Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā, lai palielinātu iespējas tos sekmīgi īstenot. Komiteja arī uzskata, ka reģionāls ES regulējums varētu vairāk saskarties ar dažādām īstenošanas grūtībām, it īpaši saistībā ar trešām valstīm.

| 4.9. | EESK atzīmē: priekšlikuma ietekmes novērtējumā secināts, ka tirgus pasākumi ir visefektīvākie instrumenti, ar ko panākt CO2 emisiju pienācīgu samazināšanu līdz līmenim, kas ļaus sasniegt jūras transporta emisiju samazināšanas mērķus, kuri izvirzīti 2011. gada Baltajā grāmatā par transporta politiku. |
| --- | --- |

4.9.

EESK atzīmē: priekšlikuma ietekmes novērtējumā secināts, ka tirgus pasākumi ir visefektīvākie instrumenti, ar ko panākt CO2 emisiju pienācīgu samazināšanu līdz līmenim, kas ļaus sasniegt jūras transporta emisiju samazināšanas mērķus, kuri izvirzīti 2011. gada Baltajā grāmatā par transporta politiku.

| 4.10. | EESK norāda arī uz risku, ka reģionālie obligātie emisiju samazināšanas pasākumi, it īpaši tirgus pasākumi, var negatīvi ietekmēt Eiropas kuģniecības konkurētspēju. |
| --- | --- |

4.10.

EESK norāda arī uz risku, ka reģionālie obligātie emisiju samazināšanas pasākumi, it īpaši tirgus pasākumi, var negatīvi ietekmēt Eiropas kuģniecības konkurētspēju.

| 4.11. | EESK tādēļ atzinīgi vērtē arī priekšlikumā noteikto Komisijas pienākumu, Eiropas Savienībā ieviešot MZV sistēmu jūras transporta CO2 emisiju samazināšanai, uzturēt ciešus kontaktus ar SJO un citām attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, kā arī Komisijas gatavību pielāgot ES sistēmu turpmākajai MZV sistēmai, par ko vienosies SJO. |
| --- | --- |

4.11.

EESK tādēļ atzinīgi vērtē arī priekšlikumā noteikto Komisijas pienākumu, Eiropas Savienībā ieviešot MZV sistēmu jūras transporta CO2 emisiju samazināšanai, uzturēt ciešus kontaktus ar SJO un citām attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, kā arī Komisijas gatavību pielāgot ES sistēmu turpmākajai MZV sistēmai, par ko vienosies SJO.

| 4.12. | EESK mudina Komisiju un dalībvalstis Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā neatkāpties no prasības, ka jāpieņem tūlītēji lēmumi par piemērotiem, ieteicams, tirgus pasākumiem jūras transporta CO2 emisiju samazināšanai. |
| --- | --- |

4.12.

EESK mudina Komisiju un dalībvalstis Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā neatkāpties no prasības, ka jāpieņem tūlītēji lēmumi par piemērotiem, ieteicams, tirgus pasākumiem jūras transporta CO2 emisiju samazināšanai.

| 4.13. | EESK atzīmē, ka Komisija risinājuma meklēšanu SJO līmenī uzskata par ļoti nozīmīgu, taču tā neizslēdz iespēju īstenot reģionālus pasākumus ES līmenī, ja pašreizējām norisēm SJO nebūs rezultātu. EESK atzinīgi vērtē faktu, ka šādiem reģionāliem pasākumiem nav noteikts termiņš, un brīdina, ka nevajadzētu īstenot pasākumus, kas emisiju samazināšanu veicina nebūtiski, bet varētu radīt augstākas izmaksas sakarā ar pazeminātu konkurētspēju vai radīt problēmas attiecībās ar trešām valstīm, jo šādi pasākumi ietekmē kuģus, kas iet zem šo valstu karoga, vismaz ūdeņos ārpus Eiropas Savienības. |
| --- | --- |

4.13.

EESK atzīmē, ka Komisija risinājuma meklēšanu SJO līmenī uzskata par ļoti nozīmīgu, taču tā neizslēdz iespēju īstenot reģionālus pasākumus ES līmenī, ja pašreizējām norisēm SJO nebūs rezultātu. EESK atzinīgi vērtē faktu, ka šādiem reģionāliem pasākumiem nav noteikts termiņš, un brīdina, ka nevajadzētu īstenot pasākumus, kas emisiju samazināšanu veicina nebūtiski, bet varētu radīt augstākas izmaksas sakarā ar pazeminātu konkurētspēju vai radīt problēmas attiecībās ar trešām valstīm, jo šādi pasākumi ietekmē kuģus, kas iet zem šo valstu karoga, vismaz ūdeņos ārpus Eiropas Savienības.

| 4.14. | EESK atzinīgi vērtē arī saikni, kas izveidota starp nozaru MZV un ar Regulu 525/2013 (11) ieviesto vispārējo SEG monitoringa sistēmu. |
| --- | --- |

4.14.

EESK atzinīgi vērtē arī saikni, kas izveidota starp nozaru MZV un ar Regulu 525/2013 (11) ieviesto vispārējo SEG monitoringa sistēmu.

5.   Īpašas piezīmes

| 5.1. | EESK atzīmē, ka MZV sistēmai izvēlētajā koncepcijā lielākais slogs saistībā ar sistēmas ieviešanu uzlikts kuģu īpašniekiem vai operatoriem un akreditētiem verificētājiem, savukārt dalībvalstis, Komisija un EMSA lielākoties veiks uzraudzības funkcijas un saņems ziņojumus. Tas darīts, lai varētu izmantot līdz šim uzņēmumu līmenī uzkrāto pieredzi un samazināt ES iestāžu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

5.1.

EESK atzīmē, ka MZV sistēmai izvēlētajā koncepcijā lielākais slogs saistībā ar sistēmas ieviešanu uzlikts kuģu īpašniekiem vai operatoriem un akreditētiem verificētājiem, savukārt dalībvalstis, Komisija un EMSA lielākoties veiks uzraudzības funkcijas un saņems ziņojumus. Tas darīts, lai varētu izmantot līdz šim uzņēmumu līmenī uzkrāto pieredzi un samazināt ES iestāžu administratīvo slogu.

| 5.2. | EESK uzskata: lai paaugstinātu ziņojumu par emisijām kvalitāti, tajos būtu jāatspoguļo lietderīga specifiska informācija, piemēram, kuģa ledus klase vai īpaši kuģošanas apstākļi, piemēram, kuģošana ziemas apstākļos. |
| --- | --- |

5.2.

EESK uzskata: lai paaugstinātu ziņojumu par emisijām kvalitāti, tajos būtu jāatspoguļo lietderīga specifiska informācija, piemēram, kuģa ledus klase vai īpaši kuģošanas apstākļi, piemēram, kuģošana ziemas apstākļos.

| 5.3. | EESK uzskata, ka daži ierosinātās MZV sistēmas aspekti ir pārlieku sarežģīti un saistīti ar lielu resursu patēriņu. Piemēram, ir grūti izprast, kāpēc jāizstrādā formāls verifikācijas ziņojums par gada ziņojumiem, ņemot vērā, ka par apstiprinātiem gada ziņojumiem tiks izdots atbilstības sertifikāts un minētā sertifikāta galvenie elementi tiks arī publicēti. EESK uzskata, ka ar atbilstības sertifikātu vajadzētu pietikt un ka iespēja sniegt pamatotu verifikācijas ziņojumu jāparedz gadījumos, kad atbilstības sertifikāta izsniegšana ir atteikta. |
| --- | --- |

5.3.

EESK uzskata, ka daži ierosinātās MZV sistēmas aspekti ir pārlieku sarežģīti un saistīti ar lielu resursu patēriņu. Piemēram, ir grūti izprast, kāpēc jāizstrādā formāls verifikācijas ziņojums par gada ziņojumiem, ņemot vērā, ka par apstiprinātiem gada ziņojumiem tiks izdots atbilstības sertifikāts un minētā sertifikāta galvenie elementi tiks arī publicēti. EESK uzskata, ka ar atbilstības sertifikātu vajadzētu pietikt un ka iespēja sniegt pamatotu verifikācijas ziņojumu jāparedz gadījumos, kad atbilstības sertifikāta izsniegšana ir atteikta.

| 5.4. | Lai arī, protams, ir lietderīgi ar izskatāmo priekšlikumu noteiktos ziņojumus iesniegt arī Komisijas struktūrvienībām, kas atbild par Regulas 525/2013 SEG emisiju pārraudzībai un ziņošanai īstenošanu, ir gūti izprast, kāpēc dalībvalstīm tiek pieprasīts nosūtīt Komisijai atsevišķu ziņojumu, kas pielāgots atbilstoši minētajai regulai, ja visu lietderīgo informāciju vienkārši varētu iekļaut vienā ziņojumā, kuru pēc tam varētu nosūtīt visām iesaistītajām personām. |
| --- | --- |

5.4.

Lai arī, protams, ir lietderīgi ar izskatāmo priekšlikumu noteiktos ziņojumus iesniegt arī Komisijas struktūrvienībām, kas atbild par Regulas 525/2013 SEG emisiju pārraudzībai un ziņošanai īstenošanu, ir gūti izprast, kāpēc dalībvalstīm tiek pieprasīts nosūtīt Komisijai atsevišķu ziņojumu, kas pielāgots atbilstoši minētajai regulai, ja visu lietderīgo informāciju vienkārši varētu iekļaut vienā ziņojumā, kuru pēc tam varētu nosūtīt visām iesaistītajām personām.

| 5.5. | EESK arī pauž šaubas par 20. panta 3. punktā paredzētās izraidīšanas sankcijas pamatotību, jo ar to kuģim tiktu liegta iespēja ienākt ES ostās, arī kuģa karoga valsts ostā. Būtu lietderīgi paredzēt sava veida “patvēruma ostas”, kur varētu atrisināt atbilstības problēmas. |
| --- | --- |

5.5.

EESK arī pauž šaubas par 20. panta 3. punktā paredzētās izraidīšanas sankcijas pamatotību, jo ar to kuģim tiktu liegta iespēja ienākt ES ostās, arī kuģa karoga valsts ostā. Būtu lietderīgi paredzēt sava veida “patvēruma ostas”, kur varētu atrisināt atbilstības problēmas.

| 5.6. | EESK arī uzdod jautājumu, vai nav paredzēts nevajadzīgi garš īstenošanas termiņš un vai nevarētu to par vienu gadu saīsināt. Piemēram, priekšlikumā paredzēts, ka tas stājas spēkā 2015. gada 1. jūlijā, taču monitoringa plāni Komisijā nav jāiesniedz līdz 2017. gada 30. augustam, savukārt pats monitoringa process faktiski sāksies ne agrāk kā 2018. gada 1. janvārī. Tas nozīmē aptuveni 2,5 gadus ilgu pārejas periodu, kas EESK šķiet samērā garš, ņemot vērā, ka būs jāpieņem arī virkne deleģēto aktu un īstenošanas aktu. |
| --- | --- |

5.6.

EESK arī uzdod jautājumu, vai nav paredzēts nevajadzīgi garš īstenošanas termiņš un vai nevarētu to par vienu gadu saīsināt. Piemēram, priekšlikumā paredzēts, ka tas stājas spēkā 2015. gada 1. jūlijā, taču monitoringa plāni Komisijā nav jāiesniedz līdz 2017. gada 30. augustam, savukārt pats monitoringa process faktiski sāksies ne agrāk kā 2018. gada 1. janvārī. Tas nozīmē aptuveni 2,5 gadus ilgu pārejas periodu, kas EESK šķiet samērā garš, ņemot vērā, ka būs jāpieņem arī virkne deleģēto aktu un īstenošanas aktu.

| 5.7. | EESK arī uzskata, ka plānotais Eiropas Ilgtspējīgas kuģniecības forums varētu būt piemērota vieta daudzu ar īstenošanu saistītu jautājumu apspriešanai. |
| --- | --- |

5.7.

EESK arī uzskata, ka plānotais Eiropas Ilgtspējīgas kuģniecības forums varētu būt piemērota vieta daudzu ar īstenošanu saistītu jautājumu apspriešanai.

| 5.8. | EESK norāda arī uz vairākiem ar priekšlikumu saistītiem tehniskiem aspektiem. Piemēram, 14. panta 1. punktā ir minēts gan “uzņēmums”, gan “kuģa operators”, savukārt atbilstoši 3. pantā minētajai definīcijai uzņēmuma jēdzienā ietilpst gan īpašnieki, gan operatori. Gan ar 15. panta 5. punktu, gan ar 16. panta 3. punktu Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt deleģētus aktus, tostarp, lai precizētu “verificētāju akreditācijas metodes”. EESK ierosina svītrot atsauci uz akreditācijas metodēm 15. panta 5. punktā, kurā ir runa par verifikācijas procedūrām, un saglabāt to 16. pantā par verificētāju akreditāciju. |
| --- | --- |

5.8.

EESK norāda arī uz vairākiem ar priekšlikumu saistītiem tehniskiem aspektiem. Piemēram, 14. panta 1. punktā ir minēts gan “uzņēmums”, gan “kuģa operators”, savukārt atbilstoši 3. pantā minētajai definīcijai uzņēmuma jēdzienā ietilpst gan īpašnieki, gan operatori. Gan ar 15. panta 5. punktu, gan ar 16. panta 3. punktu Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt deleģētus aktus, tostarp, lai precizētu “verificētāju akreditācijas metodes”. EESK ierosina svītrot atsauci uz akreditācijas metodēm 15. panta 5. punktā, kurā ir runa par verifikācijas procedūrām, un saglabāt to 16. pantā par verificētāju akreditāciju.

| 5.9. | Ar 23. pantu tiek piešķirtas ļoti plašas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, ar ko papildinātu un grozītu I un II pielikuma noteikumus un kas ļautu ņemt vērā virkni elementu, tostarp zinātnisko informāciju, attiecīgos datus, kas pieejami uz kuģiem, starptautiskos noteikumus un starptautiski pieņemtos standartus, “lai apzinātu visprecīzākās un efektīvākās emisiju monitoringa metodes un lai uzlabotu prasītās informācijas pareizību”. EESK uzskata, ka šis deleģējums lielā mērā pārsniedz mērķi pielāgoties tehniskajai attīstībai un ar to atļauj veikt izmaiņas, piemēram, apzināt monitoringa metodes, kas ir būtisks priekšlikuma elements. EESK tādēļ uzskata, ka šāda mēroga deleģējums var būt pretrunā ar LESD 290. pantu. Līdzīgs jautājums jāuzdod arī par 15. panta 3. punktā minēto deleģējumu attiecībā uz verifikācijas procedūrām. |
| --- | --- |

5.9.

Ar 23. pantu tiek piešķirtas ļoti plašas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, ar ko papildinātu un grozītu I un II pielikuma noteikumus un kas ļautu ņemt vērā virkni elementu, tostarp zinātnisko informāciju, attiecīgos datus, kas pieejami uz kuģiem, starptautiskos noteikumus un starptautiski pieņemtos standartus, “lai apzinātu visprecīzākās un efektīvākās emisiju monitoringa metodes un lai uzlabotu prasītās informācijas pareizību”. EESK uzskata, ka šis deleģējums lielā mērā pārsniedz mērķi pielāgoties tehniskajai attīstībai un ar to atļauj veikt izmaiņas, piemēram, apzināt monitoringa metodes, kas ir būtisks priekšlikuma elements. EESK tādēļ uzskata, ka šāda mēroga deleģējums var būt pretrunā ar LESD 290. pantu. Līdzīgs jautājums jāuzdod arī par 15. panta 3. punktā minēto deleģējumu attiecībā uz verifikācijas procedūrām.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2011) 144 final, EESK atzinums par tematu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu”, OV C 24, 28.1.2012., 146.–153. lpp., it īpaši 1.2., 3.7., 3.8. un 3.11. punkts.

1

(2)  COM(2013) 480 final.

2

(3)  COM(2013) 510 final — Komisijas paziņojums “ “Zilā zona” — vienota transporta telpa kuģniecībai”.

3

(4)  COM(2013) 479.

4

(5)  COM(2010) 2020.

5

(6)  COM(2013) 479.

6

(7)  Direktīva 2008/101/EK un Lēmums 377/2013/ES.

7

(8)  Direktīvas 406/2009/EK 2. apsvērums un Direktīvas 2009/29/EK 3. apsvērums.

8

(9)  EESK atzinums par tematu “Sēra saturs kuģu degvielā”, OV C 68, 6.3.2012., 70.–74. lpp..

9

(10)  “Sēra saturs kuģu degvielā”, OV C 68, 6.3.2012., 70.–74. lpp.; “Jūras nozaru izaugsme. Izaugsmes noturību veicinošās iespējas”, OV C 161, 6.6.2013., 87.–92. lpp.; “Stratēģiskie mērķi un rekomendācijas ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā”, OV C 255, 22.9.2010., 103.–109. lpp.; “ETS aviācijā”, OV C 133, 9.5.2013., 30.–32. lpp.; “Mehānisms siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringam un ziņošanai”, OV C 181, 21.6.2012., 169.–173. lpp.; “Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika”, OV C 211, 19.8.2008., 31.–36. lpp.; “Ekoloģisks jūras un iekšējo ūdensceļu transports”, OV C 277, 17.11.2009., 20.–24. lpp.

10

ETS

(11)  Regula (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu.

11

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/175 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/175

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija mikro- un nanoelektronikas komponentu un sistēmu jomā” ”

COM(2013) 298 final

2014/C 67/36

Ziņotāja: BATUT kdze

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2013. gada 3. jūlijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija mikro- un nanoelektronikas komponentu un sistēmu jomā””

COM(2013) 298 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 30. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 493. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē), ar112 balsīm par,1 balsi pret un 1 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | EESK atbalsta Komisijas vēlmi veicināt Eiropas nonākšanu līderpozīcijās mikro- un nanoelektronikas komponentu un sistēmu jomā un šajā projektā pārrobežu līmenī steidzami vienot dalībvalstis, pētniecības aprindas, investīcijas un enerģiju, lai, balstoties uz šīs jomas izcilību, tiktu gūti rezultāti ražošanā un veidotos darba vietas. |
| --- | --- |

1.1

EESK atbalsta Komisijas vēlmi veicināt Eiropas nonākšanu līderpozīcijās mikro- un nanoelektronikas komponentu un sistēmu jomā un šajā projektā pārrobežu līmenī steidzami vienot dalībvalstis, pētniecības aprindas, investīcijas un enerģiju, lai, balstoties uz šīs jomas izcilību, tiktu gūti rezultāti ražošanā un veidotos darba vietas.

| 1.2 | EESK uzskata, ka nanoelektronikas komponenti un sistēmas var kļūt par pamatu jaunai rūpniecības revolūcijai un ka tāpēc šai jomai vairāk par Eiropas rūpniecības stratēģiju ir vajadzīga vienota rūpniecības politika sabiedrības interesēs, kuras koordinācija būtu jānodrošina Komisijai, lai tādējādi Eiropas uzņēmumi spētu kļūt par ražošanas un tirgu līderiem. Šāds aspekts Komisijas priekšlikumā iztrūkst. |
| --- | --- |

1.2

EESK uzskata, ka nanoelektronikas komponenti un sistēmas var kļūt par pamatu jaunai rūpniecības revolūcijai un ka tāpēc šai jomai vairāk par Eiropas rūpniecības stratēģiju ir vajadzīga vienota rūpniecības politika sabiedrības interesēs, kuras koordinācija būtu jānodrošina Komisijai, lai tādējādi Eiropas uzņēmumi spētu kļūt par ražošanas un tirgu līderiem. Šāds aspekts Komisijas priekšlikumā iztrūkst.

| 1.3 | EESK uzskata, ka daži esošie izcilības centri, kas nepieciešami Eiropas centienu stimulēšanai, ir jāpaplašina un papildus jāattīsta. Ja mazāk progresīvas struktūras visā ES varētu izmantot paziņojumā ierosināto plašo publiskā un privātā finansējuma programmu, tiktu uzlabots potenciāls. Šajā sakarā valsts atbalsta un subsīdiju sistēma ir jāmaina, jo problēma, ar ko saskaras Eiropas augsto tehnoloģiju rūpniecības nozares ir nevis konkurence starp Eiropas uzņēmumiem, bet gan pasaules līmenī konkurētspējīgu uzņēmumu un līderu trūkums daudzās augsto tehnoloģiju nozarēs. Šī politika būtu jāmīkstina attiecībā uz šo augsto tehnoloģiju nozari ne vien lai sekmētu ierosināto kopīgu tehnoloģiju ierosmi, bet arī lai palīdzētu uzņēmumiem sasniegt pasaules līmeni, kā tas ir Āzijā vai Amerikas Savienotajās Valstīs. |
| --- | --- |

1.3

EESK uzskata, ka daži esošie izcilības centri, kas nepieciešami Eiropas centienu stimulēšanai, ir jāpaplašina un papildus jāattīsta. Ja mazāk progresīvas struktūras visā ES varētu izmantot paziņojumā ierosināto plašo publiskā un privātā finansējuma programmu, tiktu uzlabots potenciāls. Šajā sakarā valsts atbalsta un subsīdiju sistēma ir jāmaina, jo problēma, ar ko saskaras Eiropas augsto tehnoloģiju rūpniecības nozares ir nevis konkurence starp Eiropas uzņēmumiem, bet gan pasaules līmenī konkurētspējīgu uzņēmumu un līderu trūkums daudzās augsto tehnoloģiju nozarēs. Šī politika būtu jāmīkstina attiecībā uz šo augsto tehnoloģiju nozari ne vien lai sekmētu ierosināto kopīgu tehnoloģiju ierosmi, bet arī lai palīdzētu uzņēmumiem sasniegt pasaules līmeni, kā tas ir Āzijā vai Amerikas Savienotajās Valstīs.

| 1.4 | EESK uzskata, ka būtu vēlams, lai šajā paziņojumā izskatītās stratēģijas mērķis ir Eiropas atpalicības novēršana un visas vērtību ķēdes nosegšana (konkrēto produktu un tirgu vadītāji, apakšuzņēmēji, platformas, pamattehnoloģiju ražotāji un projektēšanas uzņēmumi) ar atgūtajām Eiropas kompetencēm. Komiteja piekrīt, ka visos pašlaik apspriežamajos (ar Japānu, ASV) brīvās tirdzniecības nolīgumos Savienībai ir jāaizsargā savu uzņēmumu intereses. Komiteja atbalsta Eiropas Komisijas “eirocentrēto” nostāju, un pauž bažas par tās īstenošanu globālā vērtību ķēdē. Galvenais Eiropas trūkums ir produktu un tās klātbūtnes neesamība tirgū, kā arī vadošu uzņēmumu deficīts. Tomēr EESK iesaka Komisijai neatstāt novārtā spēcīgu dalībvalstu attīstību, jo tas ir viens no pārrobežu sinerģijas pamatelementiem. |
| --- | --- |

1.4

EESK uzskata, ka būtu vēlams, lai šajā paziņojumā izskatītās stratēģijas mērķis ir Eiropas atpalicības novēršana un visas vērtību ķēdes nosegšana (konkrēto produktu un tirgu vadītāji, apakšuzņēmēji, platformas, pamattehnoloģiju ražotāji un projektēšanas uzņēmumi) ar atgūtajām Eiropas kompetencēm. Komiteja piekrīt, ka visos pašlaik apspriežamajos (ar Japānu, ASV) brīvās tirdzniecības nolīgumos Savienībai ir jāaizsargā savu uzņēmumu intereses. Komiteja atbalsta Eiropas Komisijas “eirocentrēto” nostāju, un pauž bažas par tās īstenošanu globālā vērtību ķēdē. Galvenais Eiropas trūkums ir produktu un tās klātbūtnes neesamība tirgū, kā arī vadošu uzņēmumu deficīts. Tomēr EESK iesaka Komisijai neatstāt novārtā spēcīgu dalībvalstu attīstību, jo tas ir viens no pārrobežu sinerģijas pamatelementiem.

| 1.5 | Komiteja kopumā pozitīvi vērtē jauno stratēģiju mikro- un nanoelektronikas komponentu un sistēmu jomā, taču arī tajā ir jāievēro ES līguma 3. panta 3. punkts, kā arī LESD 3. un 11. pants. Tā kā stratēģiskais plāns vēl nav sagatavots (paredzēts 2013. gada beigās), EESK iesaka ņemt vērā sociāli ekonomisko ietekmi uz dzīvām būtnēm un jo īpaši uz ilgtspējīgu attīstību, ņemot vērā pieaugošo nozīmi ikdienas dzīvē, kāda ir mikro- un nanoelektronikas komponentiem un tajos izmantotajiem materiāliem, uz pētniecību, nodarbinātību, apmācību, kvalifikāciju un prasmju svarīgo attīstību, kā arī uz iedzīvotāju un šajā nozarē nodarbināto veselību. |
| --- | --- |

1.5

Komiteja kopumā pozitīvi vērtē jauno stratēģiju mikro- un nanoelektronikas komponentu un sistēmu jomā, taču arī tajā ir jāievēro ES līguma 3. panta 3. punkts, kā arī LESD 3. un 11. pants. Tā kā stratēģiskais plāns vēl nav sagatavots (paredzēts 2013. gada beigās), EESK iesaka ņemt vērā sociāli ekonomisko ietekmi uz dzīvām būtnēm un jo īpaši uz ilgtspējīgu attīstību, ņemot vērā pieaugošo nozīmi ikdienas dzīvē, kāda ir mikro- un nanoelektronikas komponentiem un tajos izmantotajiem materiāliem, uz pētniecību, nodarbinātību, apmācību, kvalifikāciju un prasmju svarīgo attīstību, kā arī uz iedzīvotāju un šajā nozarē nodarbināto veselību.

| 1.6 | Komiteja iesaka papildus Elektronikas līderu grupai ieviest jaunas pilsoniskās pārvaldības formas, ņemot vērā, ka vajadzīgi lieli publiski ieguldījumi, kuriem 7 gados jāsasniedz 5 miljardi euro, kā arī šīs nozares stratēģisko nozīmi. |
| --- | --- |

1.6

Komiteja iesaka papildus Elektronikas līderu grupai ieviest jaunas pilsoniskās pārvaldības formas, ņemot vērā, ka vajadzīgi lieli publiski ieguldījumi, kuriem 7 gados jāsasniedz 5 miljardi euro, kā arī šīs nozares stratēģisko nozīmi.

| 1.7 | EESK iesaka veikt šis stratēģijas starpposma novērtējumu. |
| --- | --- |

1.7

EESK iesaka veikt šis stratēģijas starpposma novērtējumu.

2.   Ievads

| 2.1 | Īstenojot politiku, kuras mērķis ir investīciju atjaunošana, lai stiprinātu Eiropas rūpniecību un panāktu ekonomikas atveseļošanu un izaugsmes atsākšanos (COM(2012) 582 final), Eiropas Komisija ir publicējusi paziņojumu par mikro- un nanoelektronikas komponentiem un sistēmām, kuras vienā no agrāk publicētajiem ziņojumiem (COM(2012) 341 final) tā jau ir nosaukusi par svarīgām pamattehnoloģijām, kas atbilst stratēģijas “Eiropa 2020” 6. pamatiniciatīvai, kura ietverta programmā “Apvārsnis 2020”. |
| --- | --- |

2.1

Īstenojot politiku, kuras mērķis ir investīciju atjaunošana, lai stiprinātu Eiropas rūpniecību un panāktu ekonomikas atveseļošanu un izaugsmes atsākšanos (COM(2012) 582 final), Eiropas Komisija ir publicējusi paziņojumu par mikro- un nanoelektronikas komponentiem un sistēmām, kuras vienā no agrāk publicētajiem ziņojumiem (COM(2012) 341 final) tā jau ir nosaukusi par svarīgām pamattehnoloģijām, kas atbilst stratēģijas “Eiropa 2020” 6. pamatiniciatīvai, kura ietverta programmā “Apvārsnis 2020”.

| 2.2 | Mikro- un nanoelektronikas komponenti un sistēmas ir pamattehnoloģijas, kas ir tādu daudzu produktu kategoriju pamatā, bez kurām šodien vairs nevar notikt neviena darbība. Tie veicina inovāciju un konkurētspēju. Deviņas galvenās produktu kategorijas ir šādas: (1) datori, (2) ar datoriem saistītās iekārtas un biroju iekārtas, (3) mājsaimniecības ierīces, (4) serveru un uzglabāšanas iekārtas, (5) tīklu iekārtas, (6) automobiļu elektronika, (7) medicīnas elektronika, (8) rūpniecības elektronika un (9) militārā un aviācijas elektronika. |
| --- | --- |

2.2

Mikro- un nanoelektronikas komponenti un sistēmas ir pamattehnoloģijas, kas ir tādu daudzu produktu kategoriju pamatā, bez kurām šodien vairs nevar notikt neviena darbība. Tie veicina inovāciju un konkurētspēju. Deviņas galvenās produktu kategorijas ir šādas: (1) datori, (2) ar datoriem saistītās iekārtas un biroju iekārtas, (3) mājsaimniecības ierīces, (4) serveru un uzglabāšanas iekārtas, (5) tīklu iekārtas, (6) automobiļu elektronika, (7) medicīnas elektronika, (8) rūpniecības elektronika un (9) militārā un aviācijas elektronika.

| 2.3 | EESK atzinīgi vērtē to, ka šajā jaunajā paziņojumā Komisija ir iekļāvusi dažus ieteikumus, ko Komiteja ir paudusi savos iepriekšējos atzinumos (1), un ka Komisija apliecina īstu apņēmību rīkoties, lai atgūtu tirgu. Panākumu priekšnosacījums būs pētniecības rezultātu efektīvāka izmantošana un lielāks uzsvars uz vadošiem produktiem un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

2.3

EESK atzinīgi vērtē to, ka šajā jaunajā paziņojumā Komisija ir iekļāvusi dažus ieteikumus, ko Komiteja ir paudusi savos iepriekšējos atzinumos (1), un ka Komisija apliecina īstu apņēmību rīkoties, lai atgūtu tirgu. Panākumu priekšnosacījums būs pētniecības rezultātu efektīvāka izmantošana un lielāks uzsvars uz vadošiem produktiem un uzņēmumiem.

| 2.4 | Komisija uzskata, ka apgrozījums tikai šajā nozarē vien 2012. gadā pasaulē bija aptuveni 230 miljardi euro, bet to ražojumu vērtība, kuros ir izmantoti mikro- un nanoelektronikas komponenti un sistēmas, varētu būt ap 1 600 miljardiem euro. Konstatējot, ka, no vienas puses, Savienības atbalsts pētniecībai, izstrādei un inovācijai ir aizkavējies par 10 gadiem (paziņojuma 5.2. punkts) un, no otras puses, jau 15 gadus ir vērojama šīs ražošanas masveida pārvietošana uz Āziju, kuras rīcībā ir gan patenti, gan kvalificēts darbaspēks (paziņojuma 3.3. punkts), Komisija ierosina veidot jaunu Eiropas rūpniecības stratēģiju elektronikas jomā un iesaka īstenot saskaņotus publiskā sektora ieguldījumus, kā arī veidot publiskā un privātā sektora partnerības, lai piesaistītu jaunus publiskā un privātā sektora ieguldījumus 10 miljardu euro apmērā progresīvu tehnoloģiju jomā. |
| --- | --- |

2.4

Komisija uzskata, ka apgrozījums tikai šajā nozarē vien 2012. gadā pasaulē bija aptuveni 230 miljardi euro, bet to ražojumu vērtība, kuros ir izmantoti mikro- un nanoelektronikas komponenti un sistēmas, varētu būt ap 1 600 miljardiem euro. Konstatējot, ka, no vienas puses, Savienības atbalsts pētniecībai, izstrādei un inovācijai ir aizkavējies par 10 gadiem (paziņojuma 5.2. punkts) un, no otras puses, jau 15 gadus ir vērojama šīs ražošanas masveida pārvietošana uz Āziju, kuras rīcībā ir gan patenti, gan kvalificēts darbaspēks (paziņojuma 3.3. punkts), Komisija ierosina veidot jaunu Eiropas rūpniecības stratēģiju elektronikas jomā un iesaka īstenot saskaņotus publiskā sektora ieguldījumus, kā arī veidot publiskā un privātā sektora partnerības, lai piesaistītu jaunus publiskā un privātā sektora ieguldījumus 10 miljardu euro apmērā progresīvu tehnoloģiju jomā.

3.   Paziņojuma kopsavilkums

| 3.1 | Lai novērstu šo atpalicību un censtos sasniegt ASV un Āzijas līmeni mikro- un nanoelektronikas komponentu un sistēmu ražošanas jomā, Komisija ierosina:






  — | palielināt un koordinēt investīcijas pētniecībā, izstrādē un inovācijā, kā arī izveidot Savienības un dalībvalstu darba pārrobežu sinerģiju; |
| --- | --- | --- |

3.1

Lai novērstu šo atpalicību un censtos sasniegt ASV un Āzijas līmeni mikro- un nanoelektronikas komponentu un sistēmu ražošanas jomā, Komisija ierosina:

—

palielināt un koordinēt investīcijas pētniecībā, izstrādē un inovācijā, kā arī izveidot Savienības un dalībvalstu darba pārrobežu sinerģiju;

| — | stiprināt Eiropas izcilības centrus, lai saglabātu vadošo lomu; |
| --- | --- |

—

stiprināt Eiropas izcilības centrus, lai saglabātu vadošo lomu;

| — | strādāt, lai Eiropas digitālās iekārtas (mikroshēmas, kuru pamatā ir silīcijs) kļūtu efektīvākas, lētākas (tiekties uz 450 mm plātnēm saskaņā ar “Mūra likuma turpinājumu” (“More Moore”)) un inteliģentākas (attīstības virziens “ne tikai Mūrs” (“More than Moore”)); |
| --- | --- |

—

strādāt, lai Eiropas digitālās iekārtas (mikroshēmas, kuru pamatā ir silīcijs) kļūtu efektīvākas, lētākas (tiekties uz 450 mm plātnēm saskaņā ar “Mūra likuma turpinājumu” (“More Moore”)) un inteliģentākas (attīstības virziens “ne tikai Mūrs” (“More than Moore”));

| — | daļēji no publiskiem reģionālajiem, valsts un Eiropas resursiem un daļēji no publiskā un privātā sektora partnerības 7 gados piesaistīt 10 miljardus euro, lai nosegtu vērtību un inovācijas ķēdi, tostarp arī no programmas “Apvārsnis 2020” (2). |
| --- | --- |

—

daļēji no publiskiem reģionālajiem, valsts un Eiropas resursiem un daļēji no publiskā un privātā sektora partnerības 7 gados piesaistīt 10 miljardus euro, lai nosegtu vērtību un inovācijas ķēdi, tostarp arī no programmas “Apvārsnis 2020” (2).

Komisijas mērķis ir:

| — | svarīgām Eiropas nozarēm nodrošināt plašāku mikro- un nanoelektronikas komponentu un sistēmu klāstu; |
| --- | --- |

—

svarīgām Eiropas nozarēm nodrošināt plašāku mikro- un nanoelektronikas komponentu un sistēmu klāstu;

| — | stiprināt piegādes ķēdi un šo tehnoloģiju ekosistēmas, vairāk iespēju piedāvājot MVU; |
| --- | --- |

—

stiprināt piegādes ķēdi un šo tehnoloģiju ekosistēmas, vairāk iespēju piedāvājot MVU;

| — | palielināt investīcijas progresīvajās ražošanas tehnoloģijās; |
| --- | --- |

—

palielināt investīcijas progresīvajās ražošanas tehnoloģijās;

| — | visur veicināt inovāciju, lai uzlabotu Eiropas rūpniecisko konkurētspēju. |
| --- | --- |

—

visur veicināt inovāciju, lai uzlabotu Eiropas rūpniecisko konkurētspēju.

4.   Vispārīgas piezīmes

| 4.1 | Nanotehnoloģijas ietver visus elektroniskos un optoelektroniskos ražojumus. Šīs ir tā sauktās lejupējas (top-down) pieejas tehnoloģijas, kurās no materiāla veido mazas (mikro) struktūras, lai veidotu komponentu elementus, piemēram, tranzistorus, kondensatorus, elektriskos savienojumus. Visjaunākie pētījumi sliecas uz augšupēju (bottom-up) pieeju, kurā no nanovienībām, piemēram, molekulām, nanocaurulītēm (no 1 līdz 100 nm), kam jau piemīt iekšējas elektriskas funkcijas, tiek veidotas integrētas struktūras. Tās palielinās efektivitāti un vēl vairāk paplašinās silīcija kapacitāti.
  Kā minēts 2.2. punktā, jomas, kurās tiek izmantoti elektronikas komponenti un sistēmas, ir ļoti daudzveidīgas un ietekmē gandrīz visus rūpniecības un komerciālo darbību aspektus, kā arī gandrīz visas iedzīvotāju personīgās dzīves jomas. Visas šīs jomas pašlaik vairs nav iespējams uzskaitīt. |
| --- | --- |

4.1

Nanotehnoloģijas ietver visus elektroniskos un optoelektroniskos ražojumus. Šīs ir tā sauktās lejupējas (top-down) pieejas tehnoloģijas, kurās no materiāla veido mazas (mikro) struktūras, lai veidotu komponentu elementus, piemēram, tranzistorus, kondensatorus, elektriskos savienojumus. Visjaunākie pētījumi sliecas uz augšupēju (bottom-up) pieeju, kurā no nanovienībām, piemēram, molekulām, nanocaurulītēm (no 1 līdz 100 nm), kam jau piemīt iekšējas elektriskas funkcijas, tiek veidotas integrētas struktūras. Tās palielinās efektivitāti un vēl vairāk paplašinās silīcija kapacitāti.

Kā minēts 2.2. punktā, jomas, kurās tiek izmantoti elektronikas komponenti un sistēmas, ir ļoti daudzveidīgas un ietekmē gandrīz visus rūpniecības un komerciālo darbību aspektus, kā arī gandrīz visas iedzīvotāju personīgās dzīves jomas. Visas šīs jomas pašlaik vairs nav iespējams uzskaitīt.

| 4.2 | Komiteja atzinīgi vērtē uzmanību, kas pievērsta īstai rūpniecības stratēģijai elektronikas jomā, kura ietekmē visu ražošanas nozaru inovācijas spēju, konkurētspēju un kontinenta nākotni, kā arī to, ka Komisija vēlas, lai tā kļūtu par kopēju dzinuli dalībvalstīm veidot Eiropas līderību. Pasaules svarīgāko pamattehnoloģiju tirgū konkurence ir nežēlīga, un līdzekļi nenonāk Eiropā, bet aizplūst citur. Lai atjaunotu savu pozīciju pasaulē, ES vajadzētu nodrošināt dalībvalstīm nosacījumus, kas pielāgoti attiecīgajai rūpniecībai. |
| --- | --- |

4.2

Komiteja atzinīgi vērtē uzmanību, kas pievērsta īstai rūpniecības stratēģijai elektronikas jomā, kura ietekmē visu ražošanas nozaru inovācijas spēju, konkurētspēju un kontinenta nākotni, kā arī to, ka Komisija vēlas, lai tā kļūtu par kopēju dzinuli dalībvalstīm veidot Eiropas līderību. Pasaules svarīgāko pamattehnoloģiju tirgū konkurence ir nežēlīga, un līdzekļi nenonāk Eiropā, bet aizplūst citur. Lai atjaunotu savu pozīciju pasaulē, ES vajadzētu nodrošināt dalībvalstīm nosacījumus, kas pielāgoti attiecīgajai rūpniecībai.

| 4.3 | Ir saprotams, ka paziņojumā ierosināta izteikti eirocentriska stratēģija, kuras pamatā ir mērķis aizpildīt iztrūkstošos posmus Eiropas elektronikas rūpniecības vērtību ķēdē. Tomēr elektronikas nozarē vērtību ķēdes ir nevis reģionālas, bet globālas. Trīs galvenie dalībnieki ir: vadošie uzņēmumi, apakšuzņēmēji un platformu vadītāji. Turklāt arī daudziem citiem dalībniekiem ir svarīga loma visā nozarē, ieskaitot programmatūru pārdevējus, ražošanas iekārtu ražotājus, izplatītājus, kā arī vispārējāku komponentu un apakšsistēmu ražotājus.
  Vērtība, ko iegūst visspēcīgākie uzņēmumi globālajās vērtību ķēdēs — vadošie uzņēmumi ar globāliem zīmoliem un sastāvdaļu piegādātāji, kam ir spēcīga vadoša pozīcija platformās —, var būt ļoti liela. Paziņojums nav precīzi norādīts, uz ko globālajā vērtību ķēdē Komisija plāno orientēt savus centienus un kur tās mērķi ir plašāki un attiecas ne tikai uz vispārējām sastāvdaļām un apakšsistēmām. |
| --- | --- |

4.3

Ir saprotams, ka paziņojumā ierosināta izteikti eirocentriska stratēģija, kuras pamatā ir mērķis aizpildīt iztrūkstošos posmus Eiropas elektronikas rūpniecības vērtību ķēdē. Tomēr elektronikas nozarē vērtību ķēdes ir nevis reģionālas, bet globālas. Trīs galvenie dalībnieki ir: vadošie uzņēmumi, apakšuzņēmēji un platformu vadītāji. Turklāt arī daudziem citiem dalībniekiem ir svarīga loma visā nozarē, ieskaitot programmatūru pārdevējus, ražošanas iekārtu ražotājus, izplatītājus, kā arī vispārējāku komponentu un apakšsistēmu ražotājus.

Vērtība, ko iegūst visspēcīgākie uzņēmumi globālajās vērtību ķēdēs — vadošie uzņēmumi ar globāliem zīmoliem un sastāvdaļu piegādātāji, kam ir spēcīga vadoša pozīcija platformās —, var būt ļoti liela. Paziņojums nav precīzi norādīts, uz ko globālajā vērtību ķēdē Komisija plāno orientēt savus centienus un kur tās mērķi ir plašāki un attiecas ne tikai uz vispārējām sastāvdaļām un apakšsistēmām.

| 4.4 | Lai šai nozarei piesaistītu nepieciešamos apjomīgos līdzekļus, Komisija vēlas veicināt sadarbību un šķērspasākumus, un vēlas, lai pētnieku un elektronikas nozares vadošie pārstāvji (AENEAS & CATRENE Board members, “Nanoelectronics beyond 2020”) sniedz palīdzību stratēģijas ceļveža sagatavošanā, ko paredzēts izstrādāt līdz 2013. gada beigām. |
| --- | --- |

4.4

Lai šai nozarei piesaistītu nepieciešamos apjomīgos līdzekļus, Komisija vēlas veicināt sadarbību un šķērspasākumus, un vēlas, lai pētnieku un elektronikas nozares vadošie pārstāvji (AENEAS & CATRENE Board members, “Nanoelectronics beyond 2020”) sniedz palīdzību stratēģijas ceļveža sagatavošanā, ko paredzēts izstrādāt līdz 2013. gada beigām.

| 4.5 | EESK atzinīgi vērtē šo ciešo apņemšanos rīkoties un uzskata, ka stratēģijai ir vajadzīgs plašs atbalsts. Šai jomai vairāk nekā Eiropas rūpniecības stratēģija būtu vajadzīga īsta kopēja rūpniecības politika, kas sniedz pētniekiem vispārēju īstermiņa un ilgtermiņa politisku redzējumu. Šī joma ir vitāli svarīga Eiropas izdzīvošanai. Mērķis ir panākt, lai masu efekts skartu pētījumu pārveidi par tādiem produktiem, kurus būtu iespējams pārdot. Tāpēc ir nepieciešams izveidot, no vienas puses, rūpniecības prognozes vismaz 5 gadiem tā, kā to dara trešo valstu konkurējošie komercuzņēmumi un, no otras puses, radīt saikni ar pilsonisko sabiedrību.
  Speciālistiem piemītošā izcilība ir saistīta ar nišām, savukārt starp izstrādi un galaprodukta pārdošanu augsti specializētiem MVU trūkst līdzekļu, prasmju un atpazīstamības. ES ir vajadzīgas stratēģijas, produkti un līderi. Paziņojumā šis aspekts nav pietiekami ņemts vērā. |
| --- | --- |

4.5

EESK atzinīgi vērtē šo ciešo apņemšanos rīkoties un uzskata, ka stratēģijai ir vajadzīgs plašs atbalsts. Šai jomai vairāk nekā Eiropas rūpniecības stratēģija būtu vajadzīga īsta kopēja rūpniecības politika, kas sniedz pētniekiem vispārēju īstermiņa un ilgtermiņa politisku redzējumu. Šī joma ir vitāli svarīga Eiropas izdzīvošanai. Mērķis ir panākt, lai masu efekts skartu pētījumu pārveidi par tādiem produktiem, kurus būtu iespējams pārdot. Tāpēc ir nepieciešams izveidot, no vienas puses, rūpniecības prognozes vismaz 5 gadiem tā, kā to dara trešo valstu konkurējošie komercuzņēmumi un, no otras puses, radīt saikni ar pilsonisko sabiedrību.

Speciālistiem piemītošā izcilība ir saistīta ar nišām, savukārt starp izstrādi un galaprodukta pārdošanu augsti specializētiem MVU trūkst līdzekļu, prasmju un atpazīstamības. ES ir vajadzīgas stratēģijas, produkti un līderi. Paziņojumā šis aspekts nav pietiekami ņemts vērā.

| 4.6 | Pirmajās četrās produktu kategorijās, kas minētas 2.2. punktā ir tikai viens globālais līderis no Eiropas. Eiropas klātbūtne ir spēcīgāka citās jomās, taču nevienā nozarē Eiropai nav dominējošas pozīcijas. EESK pauž nožēlu, ka Komisijas stratēģijā nav precīzāk skatīti šie šķēršļi, kas kavē iekļūšanu globālajā vērtību ķēdē. Pirmais būtiskais pasākums būtu panākt, ka līgumus slēdz ar Eiropas uzņēmējiem. |
| --- | --- |

4.6

Pirmajās četrās produktu kategorijās, kas minētas 2.2. punktā ir tikai viens globālais līderis no Eiropas. Eiropas klātbūtne ir spēcīgāka citās jomās, taču nevienā nozarē Eiropai nav dominējošas pozīcijas. EESK pauž nožēlu, ka Komisijas stratēģijā nav precīzāk skatīti šie šķēršļi, kas kavē iekļūšanu globālajā vērtību ķēdē. Pirmais būtiskais pasākums būtu panākt, ka līgumus slēdz ar Eiropas uzņēmējiem.

| 4.7 | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisijas skatījumā steidzami ir jāpastiprina un jo īpaši jākoordinē visi centieni, ko šajā jomā īsteno publiskās iestādes, lai šīs tehnoloģijas saglabātos kā ES īpašums pat tajos gadījumos, kad tās ir pārdotas visā pasaulē. |
| --- | --- |

4.7

EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisijas skatījumā steidzami ir jāpastiprina un jo īpaši jākoordinē visi centieni, ko šajā jomā īsteno publiskās iestādes, lai šīs tehnoloģijas saglabātos kā ES īpašums pat tajos gadījumos, kad tās ir pārdotas visā pasaulē.

| 4.8 | EESK uzskata, ka būtiski ir veicināt sinerģijas pārrobežu līmenī un tikpat būtiski arī stimulēt dalībvalstu iekšējo dinamiku, kas ir sinerģiskās mijiedarbības pamats. Eiropa nevar būt nekas vairāk kā tās sastāvdaļu summa. Dalībvalstīm ir pietiekamas iespējas ietekmēt pasaules mēroga norises. Tikpat svarīga kā pārrobežu sinerģija ir arī apņēmīga rīcība, skaidrs redzējums un mērķtiecība. |
| --- | --- |

4.8

EESK uzskata, ka būtiski ir veicināt sinerģijas pārrobežu līmenī un tikpat būtiski arī stimulēt dalībvalstu iekšējo dinamiku, kas ir sinerģiskās mijiedarbības pamats. Eiropa nevar būt nekas vairāk kā tās sastāvdaļu summa. Dalībvalstīm ir pietiekamas iespējas ietekmēt pasaules mēroga norises. Tikpat svarīga kā pārrobežu sinerģija ir arī apņēmīga rīcība, skaidrs redzējums un mērķtiecība.

| 4.9 | Koordinācijas struktūrai ir jābūt stabilai, lai starp dalībvalstīm konstatētā sadrumstalotība netiktu palielināta reģionālā vai universitāšu līmenī (izcilības centri). Ir jāpanāk, lai šī stratēģija būtu pielāgota mikro- un nanoelektronikas nozares raksturīgai dinamikai; |
| --- | --- |

4.9

Koordinācijas struktūrai ir jābūt stabilai, lai starp dalībvalstīm konstatētā sadrumstalotība netiktu palielināta reģionālā vai universitāšu līmenī (izcilības centri). Ir jāpanāk, lai šī stratēģija būtu pielāgota mikro- un nanoelektronikas nozares raksturīgai dinamikai;

| 4.10 | EESK uzskata, ka ir vajadzīgs līdzsvars starp stratēģiju, kas ir balstīta uz pieprasījumu tirgū, un kopēju rūpniecības politiku. Tirgus nevar būt vienīgā atsauce (paziņojuma 5.3. punkta 2. daļa; pielikuma 4. punkts). ES tomēr nedrīkst ignorēt atklāšanas funkciju, ko pilda tirgus. |
| --- | --- |

4.10

EESK uzskata, ka ir vajadzīgs līdzsvars starp stratēģiju, kas ir balstīta uz pieprasījumu tirgū, un kopēju rūpniecības politiku. Tirgus nevar būt vienīgā atsauce (paziņojuma 5.3. punkta 2. daļa; pielikuma 4. punkts). ES tomēr nedrīkst ignorēt atklāšanas funkciju, ko pilda tirgus.

| 4.11 | Lai arī stiprāka Eiropas rūpniecība un jauna stratēģija elektronikas komponentu un sistēmu jomā ir ļoti gaidīta, tomēr noteikti ir jāievēro LES 3. pants un LESD 9. un 11. pants. Neraugoties uz visu šo faktoru sarežģītību, ir jārisina arī nanotehnoloģiju attīstības sociāli ekonomisko seku un ar nanotehnoloģiju palīdzību panāktas attīstības seku jautājums. |
| --- | --- |

4.11

Lai arī stiprāka Eiropas rūpniecība un jauna stratēģija elektronikas komponentu un sistēmu jomā ir ļoti gaidīta, tomēr noteikti ir jāievēro LES 3. pants un LESD 9. un 11. pants. Neraugoties uz visu šo faktoru sarežģītību, ir jārisina arī nanotehnoloģiju attīstības sociāli ekonomisko seku un ar nanotehnoloģiju palīdzību panāktas attīstības seku jautājums.

| 4.11.1 | Komiteja uzskata, ka būtu jāanalizē un jāuzskaita dati, kas liecina par darba vietu skaitu šajā nozarē, par izglītību, kvalifikāciju un nepieciešamajām prasmēm. Pašlaik tajā nodarbināto skaits palielinās, taču trūkst prasmju. Būtu jānovērš šī neatbilstība. Tāpēc ir nepieciešami ilgtermiņa ieguldījumi, kas ir jāaprēķina. Galamērķis ir panākt, lai visi iesaistās ES pozīcijas nostiprināšanā pasaulē elektronikas komponentu un sistēmu jomā. EESK pauž nožēlu, ka Komisija šos aspektus nav ņēmusi vērā paziņojumā, kaut arī tie ir pietiekami ievēroti iepriekšējā 2012. gadā publicētajā paziņojumā (COM(2012) 582 final), un ka tā nav minējusi tam paredzētās summas. |
| --- | --- |

4.11.1

Komiteja uzskata, ka būtu jāanalizē un jāuzskaita dati, kas liecina par darba vietu skaitu šajā nozarē, par izglītību, kvalifikāciju un nepieciešamajām prasmēm. Pašlaik tajā nodarbināto skaits palielinās, taču trūkst prasmju. Būtu jānovērš šī neatbilstība. Tāpēc ir nepieciešami ilgtermiņa ieguldījumi, kas ir jāaprēķina. Galamērķis ir panākt, lai visi iesaistās ES pozīcijas nostiprināšanā pasaulē elektronikas komponentu un sistēmu jomā. EESK pauž nožēlu, ka Komisija šos aspektus nav ņēmusi vērā paziņojumā, kaut arī tie ir pietiekami ievēroti iepriekšējā 2012. gadā publicētajā paziņojumā (COM(2012) 582 final), un ka tā nav minējusi tam paredzētās summas.

| 4.11.2 | Elektroniskās ierīces ir viens no nanodaļiņas saturošiem produktiem, kas ir un arī turpmāk būs patērētāju rīcībā. Faktiski nanodaļiņas ir hibrīdu molekulārās elektronikas, pusvadītāju, nanocauruļu un nanovadu vai arī progresīvas molekulārās elektronikas komponentos. Zema sprieguma un ultrazema sprieguma nanoelektronika ir nozīmīga pētniecības un izstrādes joma, kuras mērķis ir radīt jaunas shēmas, kuras darbojas tuvu enerģijas patēriņa teorētiskai robežai bitos. ES jāņem vērā pašlaik lietojamo, izgudrošanas stadijā esošo un nākotnē paredzēto elektronisko ierīču nanomateriālu nolietojuma, bojājumu un dzīves cikla beigu ietekme uz ilgtspējīgo attīstību, vides un dzīvo būtņu aizsardzību, pat ja no pašreizējās nanomateriālu definīcijas, kuru ir noteikusi Eiropas Komisija, neizriet, ka veselības jautājums saistībā ar mikro- un nanoelektroniku ir svarīgs. Ir jāpiemēro piesardzības princips. |
| --- | --- |

4.11.2

Elektroniskās ierīces ir viens no nanodaļiņas saturošiem produktiem, kas ir un arī turpmāk būs patērētāju rīcībā. Faktiski nanodaļiņas ir hibrīdu molekulārās elektronikas, pusvadītāju, nanocauruļu un nanovadu vai arī progresīvas molekulārās elektronikas komponentos. Zema sprieguma un ultrazema sprieguma nanoelektronika ir nozīmīga pētniecības un izstrādes joma, kuras mērķis ir radīt jaunas shēmas, kuras darbojas tuvu enerģijas patēriņa teorētiskai robežai bitos. ES jāņem vērā pašlaik lietojamo, izgudrošanas stadijā esošo un nākotnē paredzēto elektronisko ierīču nanomateriālu nolietojuma, bojājumu un dzīves cikla beigu ietekme uz ilgtspējīgo attīstību, vides un dzīvo būtņu aizsardzību, pat ja no pašreizējās nanomateriālu definīcijas, kuru ir noteikusi Eiropas Komisija, neizriet, ka veselības jautājums saistībā ar mikro- un nanoelektroniku ir svarīgs. Ir jāpiemēro piesardzības princips.

5.   Īpašas piezīmes

5.1   Īsta rūpniecības stratēģija

| 5.1.1 | Komiteja pozitīvi vērtē Komisijas stratēģiju, kuras mērķis ir novērst trūkumus ražošanas vērtību ķēdē un, mainot tendenci, panākt, lai Eiropā tiktu atjaunoti mikro- un nanoelektronikas tehnoloģiju vērtību ķēdes trūkstošie posmi. Tomēr tā vēlas uzzināt, kādu iemeslu dēļ Eiropas pētniecības, izstrādes un inovācijas budžets ir bijis iesaldēts 10 gadus (šis fakts skaidri atzīts paziņojuma 5.2. punktā), kaut arī šai nozarei ir pasaules līmeņa reputācija. Šī stagnācija Savienībai liedza iespēju pilnībā izvērsties pasaules tirgū izšķirošā brīdī, kad aktīvi sāka darboties Ķīna. Ja tiktu izanalizēti šie iemesli, kā arī šā atzinuma 4. punktā apspriestā globālās vērtību ķēdes dinamika, būtu iespējams izvairīties no jaunām kļūdām. Šajā nolūkā iespējams vajadzētu meklēt iedvesmu citu pasaules reģionu stratēģijās un atrast stimulus noteiktu ražotņu atjaunošanai Eiropā. |
| --- | --- |

5.1.1

Komiteja pozitīvi vērtē Komisijas stratēģiju, kuras mērķis ir novērst trūkumus ražošanas vērtību ķēdē un, mainot tendenci, panākt, lai Eiropā tiktu atjaunoti mikro- un nanoelektronikas tehnoloģiju vērtību ķēdes trūkstošie posmi. Tomēr tā vēlas uzzināt, kādu iemeslu dēļ Eiropas pētniecības, izstrādes un inovācijas budžets ir bijis iesaldēts 10 gadus (šis fakts skaidri atzīts paziņojuma 5.2. punktā), kaut arī šai nozarei ir pasaules līmeņa reputācija. Šī stagnācija Savienībai liedza iespēju pilnībā izvērsties pasaules tirgū izšķirošā brīdī, kad aktīvi sāka darboties Ķīna. Ja tiktu izanalizēti šie iemesli, kā arī šā atzinuma 4. punktā apspriestā globālās vērtību ķēdes dinamika, būtu iespējams izvairīties no jaunām kļūdām. Šajā nolūkā iespējams vajadzētu meklēt iedvesmu citu pasaules reģionu stratēģijās un atrast stimulus noteiktu ražotņu atjaunošanai Eiropā.

| 5.1.2 | EESK uzskata, ka darba izmaksu konkurences dēļ ir gājušas bojā veselas rūpniecības nozares (tekstila, kurpju, riepu, metalurģijas u. c.). Tāda pati ietekme bijusi arī apakšuzņēmēju pakalpojumu izmantošanai elektronikas jomā. Elektronikas jomas stratēģijā šie dati būtu jāņem vērā un tajā būtu jāakceptē jaunu konkurences formu parametrēšana atkarībā no prasmēm, izcilības, centru skaita palielināšanas, zināšanu izplatīšanas lielākam skaitam uzņēmumu, iekšējas elastības utt. |
| --- | --- |

5.1.2

EESK uzskata, ka darba izmaksu konkurences dēļ ir gājušas bojā veselas rūpniecības nozares (tekstila, kurpju, riepu, metalurģijas u. c.). Tāda pati ietekme bijusi arī apakšuzņēmēju pakalpojumu izmantošanai elektronikas jomā. Elektronikas jomas stratēģijā šie dati būtu jāņem vērā un tajā būtu jāakceptē jaunu konkurences formu parametrēšana atkarībā no prasmēm, izcilības, centru skaita palielināšanas, zināšanu izplatīšanas lielākam skaitam uzņēmumu, iekšējas elastības utt.

| 5.1.3 | Komiteja uzskata, ka papildus finansiālam atbalstam palīdzību MVU un to zīmoliem varētu nodrošināt ar saskaņotu ES aizsardzību. Izskatāmajā stratēģijā būtu jāiekļauj patenti, komercnoslēpuma aizsardzība, kibernoziedzības un patentu zādzību apkarošana.
  Daudzpusēja brīvā tirdzniecība, ārpus koordinētā regulējuma, ko varētu noteikt PTO, atver visas robežas. EESK uzskata, ka būtu vēlams, lai paziņojumā ietvertā stratēģija tiktu ņemta vērā visos brīvās tirdzniecības nolīgumos, kas pašlaik tiek apspriesti (ar Japānu un ASV). Brīvās tirdzniecības nolīgumi pretēji tam, kā to bija iecerējuši Eiropas Savienības dibinātāji, atver tirgu, kurā partneriem nereti ir atšķirīgi noteikumi. |
| --- | --- |

5.1.3

Komiteja uzskata, ka papildus finansiālam atbalstam palīdzību MVU un to zīmoliem varētu nodrošināt ar saskaņotu ES aizsardzību. Izskatāmajā stratēģijā būtu jāiekļauj patenti, komercnoslēpuma aizsardzība, kibernoziedzības un patentu zādzību apkarošana.

Daudzpusēja brīvā tirdzniecība, ārpus koordinētā regulējuma, ko varētu noteikt PTO, atver visas robežas. EESK uzskata, ka būtu vēlams, lai paziņojumā ietvertā stratēģija tiktu ņemta vērā visos brīvās tirdzniecības nolīgumos, kas pašlaik tiek apspriesti (ar Japānu un ASV). Brīvās tirdzniecības nolīgumi pretēji tam, kā to bija iecerējuši Eiropas Savienības dibinātāji, atver tirgu, kurā partneriem nereti ir atšķirīgi noteikumi.

5.2   Finansējums

| 5.2.1 | Lai iekarotu jaunus tirgus, ir vajadzīgas investīcijas, ko krīzes un ES pieprasīto budžeta ierobežojumu māktās dalībvalstis vairs nevar nodrošināt. Komisija aicina iesaistīties privāto sektoru. Krīze ir palielinājusi grūtības, ar kurām ir jāsastopas MVU un īpaši inovatīviem MVU, kas vēlas saņemt kredītu. |
| --- | --- |

5.2.1

Lai iekarotu jaunus tirgus, ir vajadzīgas investīcijas, ko krīzes un ES pieprasīto budžeta ierobežojumu māktās dalībvalstis vairs nevar nodrošināt. Komisija aicina iesaistīties privāto sektoru. Krīze ir palielinājusi grūtības, ar kurām ir jāsastopas MVU un īpaši inovatīviem MVU, kas vēlas saņemt kredītu.

| 5.2.2 | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas likto uzsvaru uz to finansēšanu un vēlmi samazināt spriedzi. |
| --- | --- |

5.2.2

Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas likto uzsvaru uz to finansēšanu un vēlmi samazināt spriedzi.

| 5.2.3 | Publisko ieguldītāju rīcības spēju ierobežo deficīts un publiskais parāds, tostarp sociālās sistēmas. To rīcībā esošie kontroles līdzekļi, ar kuriem iespējams pārbaudīt, vai var uzticēties uzņēmumu apņēmībai saglabāt Eiropā savu izstrādes un ražošanas darbību (paziņojuma 7.1. punkta beigas), nav pietiekami attīstīti.
  Komiteja uzskata, ka valsts atbalsta un subsīdiju sistēmu varētu mīkstināt, lai:






  1. | nodrošinātu nozares uzņēmumiem lielākas iespējas reaģēt uz turpmākām pārmaiņām pasaules tirgū; |
| --- | --- | --- |

5.2.3

Publisko ieguldītāju rīcības spēju ierobežo deficīts un publiskais parāds, tostarp sociālās sistēmas. To rīcībā esošie kontroles līdzekļi, ar kuriem iespējams pārbaudīt, vai var uzticēties uzņēmumu apņēmībai saglabāt Eiropā savu izstrādes un ražošanas darbību (paziņojuma 7.1. punkta beigas), nav pietiekami attīstīti.

Komiteja uzskata, ka valsts atbalsta un subsīdiju sistēmu varētu mīkstināt, lai:

1.

nodrošinātu nozares uzņēmumiem lielākas iespējas reaģēt uz turpmākām pārmaiņām pasaules tirgū;

| 2. | notiktu paraugprakses apmaiņa starp visiem pētniekiem; |
| --- | --- |

2.

notiktu paraugprakses apmaiņa starp visiem pētniekiem;

| 3. | veidotos jauni izcilības centri pilsētās, kuras ir gatavos tos uzņemt; |
| --- | --- |

3.

veidotos jauni izcilības centri pilsētās, kuras ir gatavos tos uzņemt;

| 4. | solidaritātes noteikumi kavētu iekšējo dempingu Eiropā; |
| --- | --- |

4.

solidaritātes noteikumi kavētu iekšējo dempingu Eiropā;

| 5. | tiktu vienkāršotas procedūras un kritēriji attiecībā uz piekļuvi līdzekļiem un bankas tiktu informētas. |
| --- | --- |

5.

tiktu vienkāršotas procedūras un kritēriji attiecībā uz piekļuvi līdzekļiem un bankas tiktu informētas.

| 5.2.3.1 | EESK vēlas skaidrojumus par saikni ar struktūrfondiem un Eiropas Investīciju banku (EIB), īpaši attiecībā uz valstīm, kas atrodas uz sabrukuma robežas sakarā ar dziļo finanšu krīzi, kad publisko izdevumu krasi samazinājumi līdztekus privāto ieguldījumu iesaldēšanai padara utopisku jebkādu atbalstu. Turklāt struktūrfondi vairs nav brīnumlīdzeklis. EESK ierosina, lai ES paredz iespējas ieinteresētajiem šo valstu pētniekiem iekļauties labākajos Eiropas pētniecības centros. |
| --- | --- |

5.2.3.1

EESK vēlas skaidrojumus par saikni ar struktūrfondiem un Eiropas Investīciju banku (EIB), īpaši attiecībā uz valstīm, kas atrodas uz sabrukuma robežas sakarā ar dziļo finanšu krīzi, kad publisko izdevumu krasi samazinājumi līdztekus privāto ieguldījumu iesaldēšanai padara utopisku jebkādu atbalstu. Turklāt struktūrfondi vairs nav brīnumlīdzeklis. EESK ierosina, lai ES paredz iespējas ieinteresētajiem šo valstu pētniekiem iekļauties labākajos Eiropas pētniecības centros.

| 5.2.3.2 | Runājot par privātā sektora finansējumu, EESK uzskata, ka tas var nodrošināt ieguldījumu, taču ir riskanti ilgtermiņa stratēģiju balstīt uz šādu hipotēzi. |
| --- | --- |

5.2.3.2

Runājot par privātā sektora finansējumu, EESK uzskata, ka tas var nodrošināt ieguldījumu, taču ir riskanti ilgtermiņa stratēģiju balstīt uz šādu hipotēzi.

5.3   Koordinācija

| 5.3.1 | EESK atbalsta ES nodomu būt par spēku koordinatoru, kā arī Komisijas lēmumu saskaņā ar Līguma 187. pantu veidot kopuzņēmumu (jaunā kopīgu tehnoloģiju ierosme). Faktiski tirgus loma kā tāda ir ļoti nosacīta — tam nav politiskas gribas, kas varētu dot impulsu pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

5.3.1

EESK atbalsta ES nodomu būt par spēku koordinatoru, kā arī Komisijas lēmumu saskaņā ar Līguma 187. pantu veidot kopuzņēmumu (jaunā kopīgu tehnoloģiju ierosme). Faktiski tirgus loma kā tāda ir ļoti nosacīta — tam nav politiskas gribas, kas varētu dot impulsu pamatnostādnēm.

| 5.3.2 | ES līmenis ir piemērots transversālu pasākumu organizēšanai, tas ļauj izvairīties no liekiem pētījumiem, mobilizēt vērtību ķēdes un optimālos apstākļos komercializēt to rezultātus. EESK atgādina, ka ir jāņem vērā pētniecības līmeņa atšķirības starp dalībvalstīm, lai pilnvērtīgi izmantotu izcilības centrus, kā arī nodrošinātu jauno fondu pieejamību visiem. Ja visur nav iespējams izmantot vienu uzņēmējdarbības modeli, palīdzību jāvar saņemt arī maziem start up uzņēmumiem. |
| --- | --- |

5.3.2

ES līmenis ir piemērots transversālu pasākumu organizēšanai, tas ļauj izvairīties no liekiem pētījumiem, mobilizēt vērtību ķēdes un optimālos apstākļos komercializēt to rezultātus. EESK atgādina, ka ir jāņem vērā pētniecības līmeņa atšķirības starp dalībvalstīm, lai pilnvērtīgi izmantotu izcilības centrus, kā arī nodrošinātu jauno fondu pieejamību visiem. Ja visur nav iespējams izmantot vienu uzņēmējdarbības modeli, palīdzību jāvar saņemt arī maziem start up uzņēmumiem.

| 5.3.3 | Jārēķinās ar to, ka tiekšanās uz informātikas (agrākā programma ARTEMIS) un nanoelektronikas (agrākā kopīgā tehnoloģiju ierosme ENIAC) sistēmu vertikālu integrāciju, liekot horizontāli sadarboties uzņēmumiem un universitātēm, turklāt starptautiskā līmenī, ir liela uzdrīkstēšanās. EESK vēlētos precizējumus par izcilības reģioniem un centriem, jo atklājumi ir tādi, ka ir jāiesaista arvien vairāk disciplīnu pārstāvju, lai būtu iespējams izprast nanomateriālu īpašības, kā arī precizējumus par tās informācijas aizsardzību, kuras aprite būs nepieciešama, un arī par iesniegto patentu aizsardzību. |
| --- | --- |

5.3.3

Jārēķinās ar to, ka tiekšanās uz informātikas (agrākā programma ARTEMIS) un nanoelektronikas (agrākā kopīgā tehnoloģiju ierosme ENIAC) sistēmu vertikālu integrāciju, liekot horizontāli sadarboties uzņēmumiem un universitātēm, turklāt starptautiskā līmenī, ir liela uzdrīkstēšanās. EESK vēlētos precizējumus par izcilības reģioniem un centriem, jo atklājumi ir tādi, ka ir jāiesaista arvien vairāk disciplīnu pārstāvju, lai būtu iespējams izprast nanomateriālu īpašības, kā arī precizējumus par tās informācijas aizsardzību, kuras aprite būs nepieciešama, un arī par iesniegto patentu aizsardzību.

5.4   Sociāli ekonomiskā ietekme

5.4.1   Paziņojumā norāžu par šo jautājumu nav. Tā mērķis ir efektivitāte, bet nekas, un jo īpaši šajā jomā, nevar notikt, nerēķinoties ar cilvēkkapitālu (LES 3. panta 3. punkts, LESD 9. un 11. pants).

5.4.1.1   Nodarbinātība

| — | Pēc Komisijas rīcībā esošajiem datiem aptuveni 200 000 personas ir nodarbinātas mikro- un nanoelektronikas uzņēmumos, bet netieši nodarbināts ir 1 miljons personu. Pieprasījums pēc prasmēm nemitīgi palielinās. |
| --- | --- |

—

Pēc Komisijas rīcībā esošajiem datiem aptuveni 200 000 personas ir nodarbinātas mikro- un nanoelektronikas uzņēmumos, bet netieši nodarbināts ir 1 miljons personu. Pieprasījums pēc prasmēm nemitīgi palielinās.

| — | Vērtību ķēdes noslēgumā uzņēmumiem ir jāpanāk, lai investīcijas celtu dažādus (kvalitātes, finanšu, tirdzniecības) rādītājus. ES atrodas pasaules pētniecības virsotnē, tāpēc tai ir jāspēj, balstoties uz šo faktu, palielināt nodarbināto skaitu. |
| --- | --- |

—

Vērtību ķēdes noslēgumā uzņēmumiem ir jāpanāk, lai investīcijas celtu dažādus (kvalitātes, finanšu, tirdzniecības) rādītājus. ES atrodas pasaules pētniecības virsotnē, tāpēc tai ir jāspēj, balstoties uz šo faktu, palielināt nodarbināto skaitu.

| — | Ir pienācis laiks, kad ES dažās nišās sasniegtais līmenis ir jāpadara par vispārējo līmeni, pilnveidojot informāciju, apmācību, kvalifikācijas u. c. |
| --- | --- |

—

Ir pienācis laiks, kad ES dažās nišās sasniegtais līmenis ir jāpadara par vispārējo līmeni, pilnveidojot informāciju, apmācību, kvalifikācijas u. c.

| — | Komiteja vēlas, lai projekti netiktu finansēti uz sociālās iekļautības un nabadzības apkarošanas rēķina, un atgādina, ka labi apmācīts, kvalificēts darbaspēks, kas saņem atbilstošu samaksu, ir galaprodukta kvalitātes priekšnosacījums. |
| --- | --- |

—

Komiteja vēlas, lai projekti netiktu finansēti uz sociālās iekļautības un nabadzības apkarošanas rēķina, un atgādina, ka labi apmācīts, kvalificēts darbaspēks, kas saņem atbilstošu samaksu, ir galaprodukta kvalitātes priekšnosacījums.

5.4.1.2   Apmācība

| — | EESK vēlas, lai Komisija atgādina par paziņojuma COM(2012) 582 final saturu (III sadaļas D nodaļa). Cilvēkkapitāls un prasmes, kā arī savlaicīga vajadzību apzināšana šajā jomā ir īpaši nepieciešama, lai jebkura darbība mikro- un nanoelektronikas komponenšu jomā gūtu panākumus. Komisija jau ir iecerējusi atbilstības skalu, kas varētu veicināt mobilitāti Eiropas iekšienē. |
| --- | --- |

—

EESK vēlas, lai Komisija atgādina par paziņojuma COM(2012) 582 final saturu (III sadaļas D nodaļa). Cilvēkkapitāls un prasmes, kā arī savlaicīga vajadzību apzināšana šajā jomā ir īpaši nepieciešama, lai jebkura darbība mikro- un nanoelektronikas komponenšu jomā gūtu panākumus. Komisija jau ir iecerējusi atbilstības skalu, kas varētu veicināt mobilitāti Eiropas iekšienē.

| — | Dalībvalstu stāvoklis, ņemot vērā nodokļus, izglītību, piekļuvi kapitālam, darba izmaksas, ir ļoti atšķirīgs, jo nav veikta saskaņošana. EESK atbalsta Komisijas likto uzsvaru uz prasmēm. Komiteja aicina darīt visu iespējamo, lai Eiropas Savienībā atvieglotu mikro- un nanoelektronikas rūpniecības vērtību ķēdes nosegšanai nepieciešamās apmācības, kvalifikāciju un zinātības, diplomu konverģenci. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstu stāvoklis, ņemot vērā nodokļus, izglītību, piekļuvi kapitālam, darba izmaksas, ir ļoti atšķirīgs, jo nav veikta saskaņošana. EESK atbalsta Komisijas likto uzsvaru uz prasmēm. Komiteja aicina darīt visu iespējamo, lai Eiropas Savienībā atvieglotu mikro- un nanoelektronikas rūpniecības vērtību ķēdes nosegšanai nepieciešamās apmācības, kvalifikāciju un zinātības, diplomu konverģenci.

5.4.1.3   Veselības aizsardzība

| 5.4.1.3.1 | ESAO definē nanotehnoloģijas kā tehnoloģijas, kas paver iespēju ļoti sīku struktūru un sistēmu manipulācijai, pētniecībai un izmantošanai (2009). Dabiski vai apstrādāti šie materiāli ir nepieciešami nanotehnoloģijām, un ar tiem strādā un tos izmanto cilvēki — pilsoņi un strādājošie. |
| --- | --- |

5.4.1.3.1

ESAO definē nanotehnoloģijas kā tehnoloģijas, kas paver iespēju ļoti sīku struktūru un sistēmu manipulācijai, pētniecībai un izmantošanai (2009). Dabiski vai apstrādāti šie materiāli ir nepieciešami nanotehnoloģijām, un ar tiem strādā un tos izmanto cilvēki — pilsoņi un strādājošie.

| 5.4.1.3.2 | EESK uzskata, ka Komisijas paziņojumā, ar kuru ir paredzēts panākt, lai ES šajā jomā sasniegtu pasaules līmeni, būtu jāietver lietderīgi brīdinājumi un jānorāda uz riskiem cilvēka veselībai, kā arī jāatgādina par piesardzības principu, lai ieguvējas būtu visas puses un risks pēc iespējas mazāks, tādējādi neatkārtojot kļūdas, kas pieļautas ar azbesta materiāliem. Nanoelektronikas sistēmu daži komponenti, kas tiek izmantoti pašlaik un kurus pielietos nākotnē, pārvar pulmonālās, hermatoencefāliskās vai placentārās barjeras. To mijiedarbības iespējas ir ievērojamas. |
| --- | --- |

5.4.1.3.2

EESK uzskata, ka Komisijas paziņojumā, ar kuru ir paredzēts panākt, lai ES šajā jomā sasniegtu pasaules līmeni, būtu jāietver lietderīgi brīdinājumi un jānorāda uz riskiem cilvēka veselībai, kā arī jāatgādina par piesardzības principu, lai ieguvējas būtu visas puses un risks pēc iespējas mazāks, tādējādi neatkārtojot kļūdas, kas pieļautas ar azbesta materiāliem. Nanoelektronikas sistēmu daži komponenti, kas tiek izmantoti pašlaik un kurus pielietos nākotnē, pārvar pulmonālās, hermatoencefāliskās vai placentārās barjeras. To mijiedarbības iespējas ir ievērojamas.

| 5.4.1.3.3 | Turklāt veselības nozare izmanto nanoelektronikas sistēmas un tādējādi veicina pētniecības attīstību. Jāatceras, ka pašlaik, tieši pateicoties sociālajām sistēmām, ir tirgus noieta iespējas pētniecības produktiem, ja vien krīze, bezdarbs un deficīts nekļūs tam par šķērsli. |
| --- | --- |

5.4.1.3.3

Turklāt veselības nozare izmanto nanoelektronikas sistēmas un tādējādi veicina pētniecības attīstību. Jāatceras, ka pašlaik, tieši pateicoties sociālajām sistēmām, ir tirgus noieta iespējas pētniecības produktiem, ja vien krīze, bezdarbs un deficīts nekļūs tam par šķērsli.

5.4.1.4   Ilgtspējīga attīstība

| 5.4.1.4.1 | EESK atgādina par Komisijas 2012. gadā iecerēto Stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei (ES 2020; COM(2010) 2020 final) un pauž uzskatu, ka Eiropas stratēģija mikro- un nanoelektronikas komponentu un sistēmu jomā ir cieši saistīta ar minēto tematu. |
| --- | --- |

5.4.1.4.1

EESK atgādina par Komisijas 2012. gadā iecerēto Stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei (ES 2020; COM(2010) 2020 final) un pauž uzskatu, ka Eiropas stratēģija mikro- un nanoelektronikas komponentu un sistēmu jomā ir cieši saistīta ar minēto tematu.

| 5.4.1.4.2 | Tāpēc tajā būtu jāņem vērā, ka šī rūpniecības nozare, kuru ir paredzēts attīstīt, jau tagad rada īpašus atkritumus un to būs tikai vairāk, tāpēc jau pētniecības posmā ir jārūpējas par mikro- un nanoelementu dzīves ciklu un tas jāfinansē. Īpaša vērība šajā ziņā jāvelta apstrādātajiem materiāliem un sistēmām, kas tajos tiek izmantotas (sk. augšupēju pieeju). Tas ir svarīgi jo īpaši tāpēc, ka riski vēl nav zināmi. Iespējams, ka šajā nolūkā būs vajadzīgs papildināt direktīvu par enerģijas nodokļiem (3). |
| --- | --- |

5.4.1.4.2

Tāpēc tajā būtu jāņem vērā, ka šī rūpniecības nozare, kuru ir paredzēts attīstīt, jau tagad rada īpašus atkritumus un to būs tikai vairāk, tāpēc jau pētniecības posmā ir jārūpējas par mikro- un nanoelementu dzīves ciklu un tas jāfinansē. Īpaša vērība šajā ziņā jāvelta apstrādātajiem materiāliem un sistēmām, kas tajos tiek izmantotas (sk. augšupēju pieeju). Tas ir svarīgi jo īpaši tāpēc, ka riski vēl nav zināmi. Iespējams, ka šajā nolūkā būs vajadzīgs papildināt direktīvu par enerģijas nodokļiem (3).

| 5.4.1.4.3 | EESK uzskata, ka ierosināto rūpniecības stratēģiju var salīdzināt ar vērienīgu reformu politiku un ka tai ir jāatbilst ilgtspējīgas attīstības prasībām. |
| --- | --- |

5.4.1.4.3

EESK uzskata, ka ierosināto rūpniecības stratēģiju var salīdzināt ar vērienīgu reformu politiku un ka tai ir jāatbilst ilgtspējīgas attīstības prasībām.

5.4.1.5   Pārvaldība

Dažas dalībvalstis ir rīkojušas pilsoniskas debates par šo rūpniecības revolūciju. Vērtību ķēdes noslēgumā mērķis ir iegūt pilsoņu un patērētāju uzticēšanos, kā arī panākt, lai viņi izvēlētos Eiropas preces.

Šajā nolūkā EESK iesaka iesaistīt ieinteresētās puses un apspriest riska pārvaldības jautājumus, kā arī atbildīgas inovācijas definējumu. Kolektīvo interešu un iesaistīto pušu atbildības izvirzīšana priekšplānā, problēmu un interešu konfliktu noteikšana var tikai veicināt tādu risinājumu atrašanu, kas ir sociāli pieņemami iedzīvotājiem, kas apzinās nepieciešamās investīcijas un šīs nozares stratēģisko nozīmi.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 44, 15.2.2013., 88. lpp.; OV C 54, 19.2.2011., 58. lpp.

1

(2)  COM(2011) 808 final, ““Apvārsnis 2020” — pētniecības un inovācijas programma”.

2

(3)  COM(2011) 169 final.

3

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/181 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/181

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK un Direktīvu 2008/118/EK attiecībā uz Francijas tālākajiem reģioniem un īpaši Majotu”

COM(2013) 577 final – 2013/0280 (CNS)

2014/C 67/37

Padome saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu 12. septembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Padomes direktīvai, ko groza Direktīvu 2006/112/EK un Direktīvu 2008/118/EK attiecībā uz Francijas tālākajiem reģioniem un īpaši Majotu”

COM(2013) 577 final – 2013/0280 (CNS).

Tā kā priekšlikuma saturs ir pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Komitejas komentāri, Komiteja 493. plenārsesijā 2013. gada 16. un 17. oktobrī (17. oktobra sēdē) ar 149 balsīm par, 3 balsīm pret un 6 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/182 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/182

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz Eiropas Sociālā fonda finanšu piešķīrumu konkrētām dalībvalstīm”

COM(2013) 560 final – 2013/0271 (COD)

2014/C 67/38

Eiropas Parlaments 2013. gada 10. septembrī un Padome 2013. gada 6. septembrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 177. un 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz Eiropas Sociālā fonda finanšu piešķīrumu konkrētām dalībvalstīm”

COM(2013) 560 final – 2013/0271 (COD).

Komiteja 493. plenārsesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (2013. gada 16. oktobra sēdē), ar 149 balsīm par, 3 balsīm pret un 6 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/183 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/183

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikuma projekts Padomes regulai par pārtikas un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas”. Projekts iesniegts saskaņā ar Euratom līguma 31. pantu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma saņemšanai

COM(2013) 576 projekts

2014/C 67/39

Eiropas Komisijas 2013. gada 6. augustā saskaņā ar Euratom līguma 31. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikuma projekts Padomes regulai par pārtikas un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas”

COM(2013) 576 PROJEKTS.

Tā kā priekšlikuma saturs ir pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Komitejas komentāri, Komiteja 493. plenārsesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (2013. gada 16. oktobra sēdē), ar 149 balsīm par, 3 balsīm pret un 6 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

| 6.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/184 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/184

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes regulai, ar ko atver autonomas Savienības tarifa kvotas dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās un paredz šo kvotu pārvaldību 2014.–2020. gadā”

COM(2013) 552 final – 2013/0266 (CNS)

2014/C 67/40

Padome 2013. gada 16. septembrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Padomes regulai, ar ko atver autonomas Savienības tarifa kvotas dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās un paredz šo kvotu pārvaldību 2014.–2020. gadā”

COM(2013) 552 final – 2013/0266 (CNS).

Tā kā priekšlikuma saturs ir pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Komitejas komentāri, Komiteja 439. plenārsesijā, kas notika 2013. gada 16. un 17. oktobrī (16. oktobra sēdē) ar 149 balsīm par, 3 balsīm pret un 6 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---