# Eiropas Savienības C 82E/2014

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.CE2014.082.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 82E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 57. sējums2014. gada 21. marts |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.CE2014.082.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 82E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

57. sējums2014. gada 21. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | PADOME |
| 2014/C 082E/01 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 3/2014 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par mehānisko transportlīdzekļu skaņas līmeni un rezerves trokšņa slāpēšanas sistēmām un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvu 70/157/EEKPadome pieņēmusi 2014. gada 20. februārī | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2014/C 082E/01

Padomes Nostāja (ES) Nr. 3/2014 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par mehānisko transportlīdzekļu skaņas līmeni un rezerves trokšņa slāpēšanas sistēmām un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvu 70/157/EEKPadome pieņēmusi 2014. gada 20. februārī

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 21.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 82/1

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 3/2014 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par mehānisko transportlīdzekļu skaņas līmeni un rezerves trokšņa slāpēšanas sistēmām un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvu 70/157/EEK

Padome pieņēmusi 2014. gada 20. februārī

2014/C 82 E/01

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 26. panta 2. punktu iekšējais tirgus ir teritorija bez iekšējām robežām, kurā jānodrošina preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite. Tādējādi ir izveidota visaptveroša ES tipa apstiprināšanas sistēma mehāniskiem transportlīdzekļiem. Lai izvairītos no atšķirīgu prasību pieņemšanas dalībvalstīs un panāktu iekšējā tirgus pareizu darbību, vienlaikus nodrošinot augsta līmeņa vides aizsardzību un sabiedrisko drošību, augstāku dzīves un veselības kvalitāti un ņemot vērā to, ka transportlīdzekļi ir būtisks trokšņa avots transporta nozarē, būtu jāsaskaņo ES tipa apstiprinājuma tehniskās prasības mehānisko transportlīdzekļu un to trokšņa slāpēšanas sistēmām attiecībā uz to pieļaujamiem trokšņa līmeņiem. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 26. panta 2. punktu iekšējais tirgus ir teritorija bez iekšējām robežām, kurā jānodrošina preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite. Tādējādi ir izveidota visaptveroša ES tipa apstiprināšanas sistēma mehāniskiem transportlīdzekļiem. Lai izvairītos no atšķirīgu prasību pieņemšanas dalībvalstīs un panāktu iekšējā tirgus pareizu darbību, vienlaikus nodrošinot augsta līmeņa vides aizsardzību un sabiedrisko drošību, augstāku dzīves un veselības kvalitāti un ņemot vērā to, ka transportlīdzekļi ir būtisks trokšņa avots transporta nozarē, būtu jāsaskaņo ES tipa apstiprinājuma tehniskās prasības mehānisko transportlīdzekļu un to trokšņa slāpēšanas sistēmām attiecībā uz to pieļaujamiem trokšņa līmeņiem.

| (2) | ES tipa apstiprinājuma prasības jau tiek piemērotas saistībā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem reglamentē dažādus mehānisko transportlīdzekļu darbības aspektus, piemēram, CO2 emisijas no vieglajiem automobiļiem un komerciālo transportlīdzekļu piesārņotājvielu emisijas un drošības standartus. Saskaņā ar šo regulu piemērojamās tehniskās prasības būtu jāizstrādā tādā veidā, kas nodrošinātu konsekventu pieeju visos Savienības tiesību aktos, ņemot vērā visus attiecīgos trokšņa faktorus. |
| --- | --- |

(2)

ES tipa apstiprinājuma prasības jau tiek piemērotas saistībā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem reglamentē dažādus mehānisko transportlīdzekļu darbības aspektus, piemēram, CO2 emisijas no vieglajiem automobiļiem un komerciālo transportlīdzekļu piesārņotājvielu emisijas un drošības standartus. Saskaņā ar šo regulu piemērojamās tehniskās prasības būtu jāizstrādā tādā veidā, kas nodrošinātu konsekventu pieeju visos Savienības tiesību aktos, ņemot vērā visus attiecīgos trokšņa faktorus.

| (3) | Ceļu satiksmes troksnis ir daudzējādi kaitīgs veselībai. Ilgstošs trokšņa izraisīts stress var izsmelt cilvēka fiziskās rezerves, traucēt orgānu funkciju regulētājspējas un līdz ar to mazināt to efektivitāti. Ceļu satiksmes troksnis ir potenciāls riska faktors, lai attīstītos veselības traucējumi un slimību saasinājumi, piemēram, augsts asinsspiediens un sirdslēkmes. Ceļu satiksmes trokšņa ietekme būtu turpmāk jāpēta tādā pašā veidā, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/49/EK (3). |
| --- | --- |

(3)

Ceļu satiksmes troksnis ir daudzējādi kaitīgs veselībai. Ilgstošs trokšņa izraisīts stress var izsmelt cilvēka fiziskās rezerves, traucēt orgānu funkciju regulētājspējas un līdz ar to mazināt to efektivitāti. Ceļu satiksmes troksnis ir potenciāls riska faktors, lai attīstītos veselības traucējumi un slimību saasinājumi, piemēram, augsts asinsspiediens un sirdslēkmes. Ceļu satiksmes trokšņa ietekme būtu turpmāk jāpēta tādā pašā veidā, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/49/EK (3).

| (4) | Ar Padomes Direktīvu 70/157/EEK (4) dalībvalstu atšķirīgās tehniskās prasības par mehānisko transportlīdzekļu pieļaujamo skaņas līmeni un izplūdes gāzu sistēmu tika saskaņotas ar iekšējā tirgus izveidi un darbību. Lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību un vienotu un konsekventu īstenošanu visā Savienībā, ir lietderīgi aizstāt minēto direktīvu ar šo regulu. |
| --- | --- |

(4)

Ar Padomes Direktīvu 70/157/EEK (4) dalībvalstu atšķirīgās tehniskās prasības par mehānisko transportlīdzekļu pieļaujamo skaņas līmeni un izplūdes gāzu sistēmu tika saskaņotas ar iekšējā tirgus izveidi un darbību. Lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību un vienotu un konsekventu īstenošanu visā Savienībā, ir lietderīgi aizstāt minēto direktīvu ar šo regulu.

| (5) | Šī regula ir atsevišķa regula tipa apstiprināšanas procedūras kontekstā atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2007/46/EK (5). Tādēļ būtu jāgroza minētās direktīvas IV, VI un XI pielikums. |
| --- | --- |

(5)

Šī regula ir atsevišķa regula tipa apstiprināšanas procedūras kontekstā atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2007/46/EK (5). Tādēļ būtu jāgroza minētās direktīvas IV, VI un XI pielikums.

| (6) | Direktīvā 70/157/EEK ir sniegta atsauce uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumiem Nr. 51 par trokšņu emisijām (6), kuros noteikta trokšņa emisiju testa metode, un ANO/EEK Noteikumiem Nr. 59 par vienotiem noteikumiem par trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmu apstiprināšanu (7). Kā ANO Eiropas Ekonomikas komisijas 1958. gada Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (8) līgumslēdzēja puse Savienība ir ir nolēmusi piemērot minētos noteikumus. |
| --- | --- |

(6)

Direktīvā 70/157/EEK ir sniegta atsauce uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumiem Nr. 51 par trokšņu emisijām (6), kuros noteikta trokšņa emisiju testa metode, un ANO/EEK Noteikumiem Nr. 59 par vienotiem noteikumiem par trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmu apstiprināšanu (7). Kā ANO Eiropas Ekonomikas komisijas 1958. gada Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (8) līgumslēdzēja puse Savienība ir ir nolēmusi piemērot minētos noteikumus.

| (7) | Kopš Direktīvas 70/157/EEK pieņemšanas tajā vairākas reizes ir izdarīti būtiski grozījumi. Iepriekšējam mehānisko transportlīdzekļu skaņas līmeņa robežvērtību samazinājumam, ko noteica 1995. gadā, nebija cerēto rezultātu. Pētījumi liecināja, ka saskaņā ar minēto Direktīvu piemērotā testa metode vairs neatspoguļo faktisko braukšanas stilu pilsētas ceļu satiksmē. Jo īpaši, kā uzsvērts 1996. gada 4. novembra Zaļajā grāmatā par nākotnes politiku cīņai pret troksni, šajā testa metodē riepu rites trokšņa ietekme uz kopējām trokšņa emisijām nebija pienācīgi aplēsta. |
| --- | --- |

(7)

Kopš Direktīvas 70/157/EEK pieņemšanas tajā vairākas reizes ir izdarīti būtiski grozījumi. Iepriekšējam mehānisko transportlīdzekļu skaņas līmeņa robežvērtību samazinājumam, ko noteica 1995. gadā, nebija cerēto rezultātu. Pētījumi liecināja, ka saskaņā ar minēto Direktīvu piemērotā testa metode vairs neatspoguļo faktisko braukšanas stilu pilsētas ceļu satiksmē. Jo īpaši, kā uzsvērts 1996. gada 4. novembra Zaļajā grāmatā par nākotnes politiku cīņai pret troksni, šajā testa metodē riepu rites trokšņa ietekme uz kopējām trokšņa emisijām nebija pienācīgi aplēsta.

| (8) | Tādēļ ar šo regulu būtu jāievieš testa metode, kas atšķiras no Direktīvā 70/157/EEK minētās metodes. Jaunā metode būtu jābalsta uz testa metodi, ko 2007. gadā publicēja ANO/EEK darba grupa trokšņa jautājumos (GRB) un kurā iekļauta ISO-362 standarta 2007. gada redakcija. Gan iepriekšējās, gan jaunās testa metodes pārraudzības rezultāti tika iesniegti Komisijai. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ ar šo regulu būtu jāievieš testa metode, kas atšķiras no Direktīvā 70/157/EEK minētās metodes. Jaunā metode būtu jābalsta uz testa metodi, ko 2007. gadā publicēja ANO/EEK darba grupa trokšņa jautājumos (GRB) un kurā iekļauta ISO-362 standarta 2007. gada redakcija. Gan iepriekšējās, gan jaunās testa metodes pārraudzības rezultāti tika iesniegti Komisijai.

| (9) | Jaunās skaņas līmeņa testa metodi normālos satiksmes apstākļos uzskata par reprezentatīvāku, bet nelabvēlīgākos apstākļos tā ir mazāk reprezentatīva skaņas līmeņiem. Tādēļ šajā regulā ir nepieciešams izklāstīt papildu skaņas emisiju noteikumus. Ar minētajiem noteikumiem būtu jāparedz preventīvas prasības, kas attiektos uz transportlīdzekļu faktiskajiem braukšanas apstākļiem ārpus tipa apstiprināšanas braukšanas cikla, un būtu jānovērš testa ciklu apiešana. Attiecībā uz vidi minētie braukšanas apstākļi ir svarīgi, un ir svarīgi nodrošināt to, lai transportlīdzekļa skaņas emisijas faktiskos braukšanas apstākļos būtiski neatšķirtos no tā, kas reģistrēts tipa apstiprinājuma testu rezultātos konkrētajam transportlīdzeklim. |
| --- | --- |

(9)

Jaunās skaņas līmeņa testa metodi normālos satiksmes apstākļos uzskata par reprezentatīvāku, bet nelabvēlīgākos apstākļos tā ir mazāk reprezentatīva skaņas līmeņiem. Tādēļ šajā regulā ir nepieciešams izklāstīt papildu skaņas emisiju noteikumus. Ar minētajiem noteikumiem būtu jāparedz preventīvas prasības, kas attiektos uz transportlīdzekļu faktiskajiem braukšanas apstākļiem ārpus tipa apstiprināšanas braukšanas cikla, un būtu jānovērš testa ciklu apiešana. Attiecībā uz vidi minētie braukšanas apstākļi ir svarīgi, un ir svarīgi nodrošināt to, lai transportlīdzekļa skaņas emisijas faktiskos braukšanas apstākļos būtiski neatšķirtos no tā, kas reģistrēts tipa apstiprinājuma testu rezultātos konkrētajam transportlīdzeklim.

| (10) | Turklāt ar šo regulu būtu vēl vairāk jāsamazina skaņas līmeņa robežvērtības. Tajā būtu jāņem vērā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2009 (9) ieviestās jaunās stingrākās prasības mehānisko transportlīdzekļu riepu radītajam troksnim. Būtu jāņem vērā arī pētījumi par ceļu satiksmes trokšņa radītiem traucējumiem un kaitīgo ietekmi uz veselību, kā arī ar to saistītās izmaksas un ieguvumi. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt ar šo regulu būtu vēl vairāk jāsamazina skaņas līmeņa robežvērtības. Tajā būtu jāņem vērā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2009 (9) ieviestās jaunās stingrākās prasības mehānisko transportlīdzekļu riepu radītajam troksnim. Būtu jāņem vērā arī pētījumi par ceļu satiksmes trokšņa radītiem traucējumiem un kaitīgo ietekmi uz veselību, kā arī ar to saistītās izmaksas un ieguvumi.

| (11) | Būtu jāsamazina visu transportlīdzekļu trokšņa avotu (tostarp piedziņas sistēmas, gaisa ieplūdes un izplūdes) kopējās robežvērtības, ņemot vērā riepu radīto trokšņa samazinājumu, kā minēts Regulā (EK) Nr. 661/2009. |
| --- | --- |

(11)

Būtu jāsamazina visu transportlīdzekļu trokšņa avotu (tostarp piedziņas sistēmas, gaisa ieplūdes un izplūdes) kopējās robežvērtības, ņemot vērā riepu radīto trokšņa samazinājumu, kā minēts Regulā (EK) Nr. 661/2009.

| (12) | Produktiem, uz kuriem attiecas šī regula, piemēro III nodaļu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2008 (10), saskaņā ar kuru dalībvalstīm ir jāveic tirgus uzraudzība un jākontrolē Savienības tirgū ienākoši produkti. |
| --- | --- |

(12)

Produktiem, uz kuriem attiecas šī regula, piemēro III nodaļu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2008 (10), saskaņā ar kuru dalībvalstīm ir jāveic tirgus uzraudzība un jākontrolē Savienības tirgū ienākoši produkti.

| (13) | Troksnis ir daudzšķautņaina problēma – tam ir daudzveidīgi avoti un faktori, kas skar cilvēku uztverto skaņu un tās ietekmi uz viņiem. Transportlīdzekļa radītais skaņas līmenis daļēji ir atkarīgs no vides, kurā transportlīdzeklis tiek lietots, jo īpaši no ceļu infrastruktūras kvalitātes, un tādēļ ir vajadzīga integrētāka pieeja. Direktīvā 2002/49/EK ir noteikta prasība, ka regulāri ir jāveic trokšņa kartēšana attiecībā uz inter alia galvenajiem autoceļiem. Minētajās kartēs sniegtā informācija varētu būt par pamatu turpmākam izpētes darbam saistībā ar vides troksni kopumā un ceļa seguma troksni konkrēti, kā arī paraugprakses rokasgrāmatai attiecībā uz ceļu kvalitātes attīstību un attiecīgā gadījumā ceļa seguma tipu klasifikāciju. |
| --- | --- |

(13)

Troksnis ir daudzšķautņaina problēma – tam ir daudzveidīgi avoti un faktori, kas skar cilvēku uztverto skaņu un tās ietekmi uz viņiem. Transportlīdzekļa radītais skaņas līmenis daļēji ir atkarīgs no vides, kurā transportlīdzeklis tiek lietots, jo īpaši no ceļu infrastruktūras kvalitātes, un tādēļ ir vajadzīga integrētāka pieeja. Direktīvā 2002/49/EK ir noteikta prasība, ka regulāri ir jāveic trokšņa kartēšana attiecībā uz inter alia galvenajiem autoceļiem. Minētajās kartēs sniegtā informācija varētu būt par pamatu turpmākam izpētes darbam saistībā ar vides troksni kopumā un ceļa seguma troksni konkrēti, kā arī paraugprakses rokasgrāmatai attiecībā uz ceļu kvalitātes attīstību un attiecīgā gadījumā ceļa seguma tipu klasifikāciju.

| (14) | Sestajā Kopienas vides rīcības programmā (11) tika noteiktas vides politikas veidošanas pamatnostādnes Savienībā 2002.–2012. gadam. Minētajā programmā bija pausts aicinājums rīkoties trokšņa piesārņojuma jomā un ievērojami samazināt to cilvēku skaitu, kas ir regulāri un ilgstoši pakļauti vidēji paaugstinātiem trokšņa līmeņiem, kuru avots jo īpaši ir satiksme. |
| --- | --- |

(14)

Sestajā Kopienas vides rīcības programmā (11) tika noteiktas vides politikas veidošanas pamatnostādnes Savienībā 2002.–2012. gadam. Minētajā programmā bija pausts aicinājums rīkoties trokšņa piesārņojuma jomā un ievērojami samazināt to cilvēku skaitu, kas ir regulāri un ilgstoši pakļauti vidēji paaugstinātiem trokšņa līmeņiem, kuru avots jo īpaši ir satiksme.

| (15) | Tehniskajos pasākumos transportlīdzekļu skaņas līmeņa samazināšanai ir jāievēro dažādas citas prasības, piemēram, prasība, saglabājot attiecīgo transportlīdzekli pēc iespējas lētāku un efektīvāku, samazināt trokšņa un piesārņotājvielu emisiju līmeni un uzlabot braukšanas drošumu. Cenšoties vienlīdzīgi izpildīt visas minētās prasības un saglabāt minēto prasību līdzsvaru, autobūves nozare bieži vien saskaras ar pašreizējo tehnisko iespēju ierobežojumiem. Autobūves speciālistiem vairākkārt ir izdevies šos ierobežojumus uzveikt, ieviešot jaunus, novatoriskus materiālus un metodes. Savienības tiesībās būtu jāparedz skaidra sistēma inovācijai, ko var panākt reāli īstenojamā termiņā. Ar šo regulu tiek paredzēta šāda sistēma un tādējādi nekavējoties tiek radīts impulss sabiedrības vajadzībām atbilstīgām inovācijām, vienlaikus nekādā veidā neierobežojot saimniecisko brīvību, kas ir tik nozīmīga attiecīgajai nozarei. |
| --- | --- |

(15)

Tehniskajos pasākumos transportlīdzekļu skaņas līmeņa samazināšanai ir jāievēro dažādas citas prasības, piemēram, prasība, saglabājot attiecīgo transportlīdzekli pēc iespējas lētāku un efektīvāku, samazināt trokšņa un piesārņotājvielu emisiju līmeni un uzlabot braukšanas drošumu. Cenšoties vienlīdzīgi izpildīt visas minētās prasības un saglabāt minēto prasību līdzsvaru, autobūves nozare bieži vien saskaras ar pašreizējo tehnisko iespēju ierobežojumiem. Autobūves speciālistiem vairākkārt ir izdevies šos ierobežojumus uzveikt, ieviešot jaunus, novatoriskus materiālus un metodes. Savienības tiesībās būtu jāparedz skaidra sistēma inovācijai, ko var panākt reāli īstenojamā termiņā. Ar šo regulu tiek paredzēta šāda sistēma un tādējādi nekavējoties tiek radīts impulss sabiedrības vajadzībām atbilstīgām inovācijām, vienlaikus nekādā veidā neierobežojot saimniecisko brīvību, kas ir tik nozīmīga attiecīgajai nozarei.

| (16) | Trokšņa piesārņojums galvenokārt ir vietēja problēma, tomēr tai ir vajadzīgs Savienības mēroga risinājums. Galu galā katras ilgtspējīgas trokšņa emisiju novēršanas politikas pirmajam solim vajadzētu būt pasākumu izstrādei trokšņa avota radītās skaņas samazināšanai. Tā kā šī regula vēršas pret trokšņa avotu, kāds ir mehāniskais transportlīdzeklis, un tā kā minētais trokšņa avots pēc būtības ir mobils, tikai valsts pasākumi vien ir nepietiekami. |
| --- | --- |

(16)

Trokšņa piesārņojums galvenokārt ir vietēja problēma, tomēr tai ir vajadzīgs Savienības mēroga risinājums. Galu galā katras ilgtspējīgas trokšņa emisiju novēršanas politikas pirmajam solim vajadzētu būt pasākumu izstrādei trokšņa avota radītās skaņas samazināšanai. Tā kā šī regula vēršas pret trokšņa avotu, kāds ir mehāniskais transportlīdzeklis, un tā kā minētais trokšņa avots pēc būtības ir mobils, tikai valsts pasākumi vien ir nepietiekami.

| (17) | Patērētājiem, autoparku pārvaldniekiem un valsts iestādēm sniedzot informāciju par skaņas emisijām, var ietekmēt iegādes lēmumus un paātrināt pāreju uz klusākiem transportlīdzekļiem. Tādēļ ražotājiem būtu tirdzniecības vietā un tehniskajos reklāmas materiālos jāsniedz informācija par transportlīdzekļu radītās skaņas līmeni. Patērētāji par transportlīdzekļa skaņas emisijām būtu jāinformē ar marķējumu, kas līdzīgs CO2 emisiju, degvielas patēriņa un riepu rites trokšņa marķējumam. Komisijai būtu jāveic ietekmes novērtējums saistībā ar marķēšanas nosacījumiem, ko piemēro gaisa un trokšņa piesārņojuma līmeņiem, un saistībā ar patērētāju informēšanu. Minētajā ietekmes novērtējumā būtu jāņem vērā dažādie transportlīdzekļu tipi, uz kuriem attiecas šī regula (tostarp tīri elektrotransportlīdzekļi), kā arī ietekme, kas šādai marķēšanai varētu būt uz vieglo automobiļu rūpniecību. |
| --- | --- |

(17)

Patērētājiem, autoparku pārvaldniekiem un valsts iestādēm sniedzot informāciju par skaņas emisijām, var ietekmēt iegādes lēmumus un paātrināt pāreju uz klusākiem transportlīdzekļiem. Tādēļ ražotājiem būtu tirdzniecības vietā un tehniskajos reklāmas materiālos jāsniedz informācija par transportlīdzekļu radītās skaņas līmeni. Patērētāji par transportlīdzekļa skaņas emisijām būtu jāinformē ar marķējumu, kas līdzīgs CO2 emisiju, degvielas patēriņa un riepu rites trokšņa marķējumam. Komisijai būtu jāveic ietekmes novērtējums saistībā ar marķēšanas nosacījumiem, ko piemēro gaisa un trokšņa piesārņojuma līmeņiem, un saistībā ar patērētāju informēšanu. Minētajā ietekmes novērtējumā būtu jāņem vērā dažādie transportlīdzekļu tipi, uz kuriem attiecas šī regula (tostarp tīri elektrotransportlīdzekļi), kā arī ietekme, kas šādai marķēšanai varētu būt uz vieglo automobiļu rūpniecību.

| (18) | Lai samazinātu ceļu satiksmes troksni, valsts iestādes var noteikt pasākumus un stimulus, kas mudinātu lietot klusākus transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

(18)

Lai samazinātu ceļu satiksmes troksni, valsts iestādes var noteikt pasākumus un stimulus, kas mudinātu lietot klusākus transportlīdzekļus.

| (19) | Ieguvumi attiecībā uz vidi no hibrīda elektrotransportlīdzekļiem un tīriem elektrotransportlīdzekļiem, ir radījuši minēto automobiļu trokšņa emisijas būtisku samazinājumu. Minētā samazinājuma dēļ ir zudis būtisks dzirdama signāla avots, uz ko citu starpā varēja paļauties neredzīgi un vājredzīgi gājēji un velosipēdisti, lai saņemtu informāciju par minēto transportlīdzekļu tuvošanos, klātbūtni vai braukšanas uzsākšanu. Tāpēc nozare izstrādā akustiskās transportlīdzekļu brīdināšanas sistēmas (AVAS), kas kompensē dzirdama signāla avota trūkumu hibrīda elektrotransportlīdzekļiem un tīriem elektrotransportlīdzekļiem. Būtu jāsaskaņo šādu AVAS darbība. Izstrādājot minētās AVAS, būtu jāņem vērā t vispārējā ietekme uz troksni apdzīvotās vietās. |
| --- | --- |

(19)

Ieguvumi attiecībā uz vidi no hibrīda elektrotransportlīdzekļiem un tīriem elektrotransportlīdzekļiem, ir radījuši minēto automobiļu trokšņa emisijas būtisku samazinājumu. Minētā samazinājuma dēļ ir zudis būtisks dzirdama signāla avots, uz ko citu starpā varēja paļauties neredzīgi un vājredzīgi gājēji un velosipēdisti, lai saņemtu informāciju par minēto transportlīdzekļu tuvošanos, klātbūtni vai braukšanas uzsākšanu. Tāpēc nozare izstrādā akustiskās transportlīdzekļu brīdināšanas sistēmas (AVAS), kas kompensē dzirdama signāla avota trūkumu hibrīda elektrotransportlīdzekļiem un tīriem elektrotransportlīdzekļiem. Būtu jāsaskaņo šādu AVAS darbība. Izstrādājot minētās AVAS, būtu jāņem vērā t vispārējā ietekme uz troksni apdzīvotās vietās.

| (20) | Komisijai būtu jāpārbauda aktīvo drošības sistēmu potenciāls klusākos transportlīdzekļos, piemēram, hibrīda transportlīdzekļos un tīros elektrotransportlīdzekļos un, lai labāk nodrošinātu mērķi uzlabot ievainojamu satiksmes dalībnieku, piemēram, neredzīgo, gājēju ar redzes un dzirdes traucējumiem, velosipēdistu un bērnu, drošību pilsētu teritorijās. |
| --- | --- |

(20)

Komisijai būtu jāpārbauda aktīvo drošības sistēmu potenciāls klusākos transportlīdzekļos, piemēram, hibrīda transportlīdzekļos un tīros elektrotransportlīdzekļos un, lai labāk nodrošinātu mērķi uzlabot ievainojamu satiksmes dalībnieku, piemēram, neredzīgo, gājēju ar redzes un dzirdes traucējumiem, velosipēdistu un bērnu, drošību pilsētu teritorijās.

| (21) | Transportlīdzekļu radītajam skaņas līmenim ir tieša ietekme uz Savienības iedzīvotāju dzīves kvalitāti, īpaši tajās pilsētu teritorijās, kurās maz vai nemaz nav nodrošināts elektriskais vai pazemes sabiedriskais transports, infrastruktūra braukšanai ar velosipēdu vai iešanai ar kājām. Būtu jāņem vērā arī mērķis divkāršot sabiedriskā transporta lietotāju skaitu, kuru Eiropas Parlaments izvirzīja savā 2011. gada 15. decembra rezolūcijā "Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu - virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu" (12). Komisijai un dalībvalstīm būtu saskaņā ar subsidiaritātes principu ir jāveicina sabiedriskais transports, pārvietošanās ar velosipēdu vai iešana ar kājām, lai samazinātu trokšņa piesārņojumu pilsētu teritorijās. |
| --- | --- |

(21)

Transportlīdzekļu radītajam skaņas līmenim ir tieša ietekme uz Savienības iedzīvotāju dzīves kvalitāti, īpaši tajās pilsētu teritorijās, kurās maz vai nemaz nav nodrošināts elektriskais vai pazemes sabiedriskais transports, infrastruktūra braukšanai ar velosipēdu vai iešanai ar kājām. Būtu jāņem vērā arī mērķis divkāršot sabiedriskā transporta lietotāju skaitu, kuru Eiropas Parlaments izvirzīja savā 2011. gada 15. decembra rezolūcijā "Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu - virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu" (12). Komisijai un dalībvalstīm būtu saskaņā ar subsidiaritātes principu ir jāveicina sabiedriskais transports, pārvietošanās ar velosipēdu vai iešana ar kājām, lai samazinātu trokšņa piesārņojumu pilsētu teritorijās.

| (22) | Transportlīdzekļa radītais skaņas līmenis daļēji ir atkarīgs no tā, kā to lieto un cik labi tas pēc iegādes tiek uzturēts. Tādēļ būtu jāveic pasākumi, lai Savienībā palielinātu sabiedrības izpratni par to, cik svarīgi ir izmantot vienmērīgu braukšanas stilu un ievērot katrā dalībvalstī spēkā esošos ātruma ierobežojumus. |
| --- | --- |

(22)

Transportlīdzekļa radītais skaņas līmenis daļēji ir atkarīgs no tā, kā to lieto un cik labi tas pēc iegādes tiek uzturēts. Tādēļ būtu jāveic pasākumi, lai Savienībā palielinātu sabiedrības izpratni par to, cik svarīgi ir izmantot vienmērīgu braukšanas stilu un ievērot katrā dalībvalstī spēkā esošos ātruma ierobežojumus.

| (23) | Lai vienkāršotu Savienības tipa apstiprināšanas tiesību aktus, saskaņā ar 2007. gada CARS 21 ziņojuma rekomendācijām, ir lietderīgi balstīt šo regulu uz ANO/EEK Noteikumiem Nr. 51 attiecībā uz testa metodi un Noteikumiem Nr. 59 attiecībā uz trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmām. |
| --- | --- |

(23)

Lai vienkāršotu Savienības tipa apstiprināšanas tiesību aktus, saskaņā ar 2007. gada CARS 21 ziņojuma rekomendācijām, ir lietderīgi balstīt šo regulu uz ANO/EEK Noteikumiem Nr. 51 attiecībā uz testa metodi un Noteikumiem Nr. 59 attiecībā uz trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmām.

| (24) | Lai Komisija varētu zināmas šīs regulas I, IV, VIII un X pielikumā izklāstītās prasības pielāgot tehniskajiem un zinātnes sasniegumiem, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz grozījumiem minētajos pielikumos saistībā ar testa metodēm un skaņas līmeņiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(24)

Lai Komisija varētu zināmas šīs regulas I, IV, VIII un X pielikumā izklāstītās prasības pielāgot tehniskajiem un zinātnes sasniegumiem, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz grozījumiem minētajos pielikumos saistībā ar testa metodēm un skaņas līmeņiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (25) | Tā kā šīs regulas mērķi, proti, noteikt ES tipa apstiprinājuma administratīvās un tehniskās prasības visiem jaunajiem transportlīdzekļiem attiecībā uz to skaņas līmeni un trokšņa slāpēšanas sistēmu un to sastāvdaļu, kurām ir tipa apstiprinājums kā atsevišķām tehniskām vienībām un kas paredzētas minētajiem transportlīdzekļiem, aizvietošanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un ka drīzāk to mēroga un ietekmes dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti vienīgi tādi pasākumi, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(25)

Tā kā šīs regulas mērķi, proti, noteikt ES tipa apstiprinājuma administratīvās un tehniskās prasības visiem jaunajiem transportlīdzekļiem attiecībā uz to skaņas līmeni un trokšņa slāpēšanas sistēmu un to sastāvdaļu, kurām ir tipa apstiprinājums kā atsevišķām tehniskām vienībām un kas paredzētas minētajiem transportlīdzekļiem, aizvietošanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un ka drīzāk to mēroga un ietekmes dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti vienīgi tādi pasākumi, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (26) | Direktīva 70/157/EEK būtu jāatceļ, tādēļ ka tiek piemēroti jaunie reglamentējošie noteikumi, kas noteikti atbilstīgi šai regulai, |
| --- | --- |

(26)

Direktīva 70/157/EEK būtu jāatceļ, tādēļ ka tiek piemēroti jaunie reglamentējošie noteikumi, kas noteikti atbilstīgi šai regulai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu iedibina ES tipa apstiprinājuma administratīvās un tehniskās prasības visiem jaunu transportlīdzekļu kategorijām, kas minētas 2. pantā, attiecībā uz to skaņas līmeni un trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmām un to sastāvdaļām, kurām piešķirts tipa apstiprinājums kā atsevišķām tehniskām vienībām un kuras ir izstrādātas un ražotas M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, lai Savienībā atvieglotu to reģistrāciju, pārdošanu un nodošanu ekspluatācijā.

2. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro M1, M2, M3, N1, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem, kā definēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikumā, un trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmām un to sastāvdaļām, kurām piešķirts tipa apstiprinājums kā atsevišķām tehniskām vienībām, kas projektētas un izgatavotas M1 un N1 kategoriju transportlīdzekļiem.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro definīcijas, kas norādītas Direktīvas 2007/46/ES 3. pantā.

Papildus piemērot arī šādas definīcijas:

| 1) | "transportlīdzekļa tipa apstiprinājums" ir Direktīvas 2007/46/EK 3. pantā minētā procedūra attiecībā uz skaņas līmeņiem; |
| --- | --- |

1)

"transportlīdzekļa tipa apstiprinājums" ir Direktīvas 2007/46/EK 3. pantā minētā procedūra attiecībā uz skaņas līmeņiem;

| 2) | "transportlīdzekļa tips" ir mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kuri neatšķiras tādās būtiskās pazīmēs kā:






  a) | attiecībā uz transportlīdzekļiem M1, M2 ≤ 3 500 kg, N1 kategorijās, kas testēti saskaņā ar II pielikuma 4.1.2.1. punktu:






  i) | virsbūves forma vai materiāli (jo īpaši dzinēja nodalījums un tā skaņas izolācija); |
| --- | --- | --- | --- |

2)

"transportlīdzekļa tips" ir mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kuri neatšķiras tādās būtiskās pazīmēs kā:

a)

attiecībā uz transportlīdzekļiem M1, M2 ≤ 3 500 kg, N1 kategorijās, kas testēti saskaņā ar II pielikuma 4.1.2.1. punktu:

i)

virsbūves forma vai materiāli (jo īpaši dzinēja nodalījums un tā skaņas izolācija);

| ii) | dzinēja tips (piemēram, dzirksteļaizdedze vai kompresijaizdedze, divtaktu vai četrtaktu, atgriezeniskās virzes kustības vai rotējošie virzuļi), cilindru skaits un tilpums, karburatoru vai iesmidzināšanas sistēmu skaits un tips, vārstu izkārtojums vai elektromotora tips; |
| --- | --- |

ii)

dzinēja tips (piemēram, dzirksteļaizdedze vai kompresijaizdedze, divtaktu vai četrtaktu, atgriezeniskās virzes kustības vai rotējošie virzuļi), cilindru skaits un tilpums, karburatoru vai iesmidzināšanas sistēmu skaits un tips, vārstu izkārtojums vai elektromotora tips;

| iii) | nominālā maksimālā lietderīgā jauda un atbilstošais dzinēja apgriezienu skaits; tomēr, ja nominālā maksimālā jauda un atbilstošais dzinēja apgriezienu skaits atšķiras tikai dažādu dzinēja kartēšanu dēļ, var uzskatīt, ka minētie transportlīdzekļi pieder pie tā paša tipa; |
| --- | --- |

iii)

nominālā maksimālā lietderīgā jauda un atbilstošais dzinēja apgriezienu skaits; tomēr, ja nominālā maksimālā jauda un atbilstošais dzinēja apgriezienu skaits atšķiras tikai dažādu dzinēja kartēšanu dēļ, var uzskatīt, ka minētie transportlīdzekļi pieder pie tā paša tipa;

| iv) | trokšņa slāpēšanas sistēma; |
| --- | --- |

iv)

trokšņa slāpēšanas sistēma;

| b) | attiecībā uz transportlīdzekļiem M2 > 3 500 kg, M3, N2, N3 kategorijās, kas testēti saskaņā ar II pielikuma 4.1.2.2. punktu,:






  i) | virsbūves forma vai materiāli (jo īpaši dzinēja nodalījums un tā skaņas izolācija); |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz transportlīdzekļiem M2 > 3 500 kg, M3, N2, N3 kategorijās, kas testēti saskaņā ar II pielikuma 4.1.2.2. punktu,:

i)

virsbūves forma vai materiāli (jo īpaši dzinēja nodalījums un tā skaņas izolācija);

| ii) | dzinēja tips (piemēram, dzirksteļaizdedze vai kompresijaizdedze, divtaktu vai četrtaktu, atgriezeniskās virzes kustības vai rotējošie virzuļi), cilindru skaits un tilpums, iesmidzināšanas sistēmas tips, vārstu izkārtojums, nominālais dzinēja apgriezienu skaits (S) vai elektromotora tips; |
| --- | --- |

ii)

dzinēja tips (piemēram, dzirksteļaizdedze vai kompresijaizdedze, divtaktu vai četrtaktu, atgriezeniskās virzes kustības vai rotējošie virzuļi), cilindru skaits un tilpums, iesmidzināšanas sistēmas tips, vārstu izkārtojums, nominālais dzinēja apgriezienu skaits (S) vai elektromotora tips;

| iii) | transportlīdzekļus, kuriem ir tāds pats dzinēja tips un/vai atšķirīgi kopējie pārnesumskaitļi, var uzskatīt par tā paša tipa transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

iii)

transportlīdzekļus, kuriem ir tāds pats dzinēja tips un/vai atšķirīgi kopējie pārnesumskaitļi, var uzskatīt par tā paša tipa transportlīdzekļiem.

Tomēr, ja b) apakšpunktā minēto atšķirību dēļ paredzēti dažādi mērķnosacījumi, kā aprakstīts II pielikuma 4.1.2.2. punktā, minētās atšķirības uzskata par tipa maiņu;

| 3) | "tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa" (M) ir uz transportlīdzekli attiecinātā maksimālā masa, pamatojoties uz tā konstrukcijas raksturlielumiem un dizaina efektivitāti; piekabes vai puspiekabes tehniski pieļaujamā pilnā masa ietver statisko masu, kas tiek nodota velkošajam transportlīdzeklim, kad ir notikusi sakabe; |
| --- | --- |

3)

"tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa" (M) ir uz transportlīdzekli attiecinātā maksimālā masa, pamatojoties uz tā konstrukcijas raksturlielumiem un dizaina efektivitāti; piekabes vai puspiekabes tehniski pieļaujamā pilnā masa ietver statisko masu, kas tiek nodota velkošajam transportlīdzeklim, kad ir notikusi sakabe;

| 4) | "nominālā maksimālā lietderīgā jauda" (Pn) ir dzinēja jauda, kas izteikta kW un ko pēc ANO/EEK noteiktās metodes mēra saskaņā ar ANO/EEK Noteikumiem Nr. 85 (13);
  Ja nominālā maksimālā lietderīgā jauda tiek sasniegta pie dažāda dzinēja apgriezienu skaita, izmanto lielāko dzinēja apgriezienu skaitu; |
| --- | --- |

4)

"nominālā maksimālā lietderīgā jauda" (Pn) ir dzinēja jauda, kas izteikta kW un ko pēc ANO/EEK noteiktās metodes mēra saskaņā ar ANO/EEK Noteikumiem Nr. 85 (13);

Ja nominālā maksimālā lietderīgā jauda tiek sasniegta pie dažāda dzinēja apgriezienu skaita, izmanto lielāko dzinēja apgriezienu skaitu;

| 5) | "standarta aprīkojums" ir transportlīdzekļa pamata konfigurācija, tostarp visi uzstādītie elementi, kam nav nepieciešamas nekādas papildu specifikācijas attiecībā uz konfigurāciju vai aprīkojuma līmeni, bet kas ir aprīkota ar visiem elementiem, kuri ir noteikti Direktīvas 2007/46/EK IV vai XI pielikumā minētajos normatīvajos aktos; |
| --- | --- |

5)

"standarta aprīkojums" ir transportlīdzekļa pamata konfigurācija, tostarp visi uzstādītie elementi, kam nav nepieciešamas nekādas papildu specifikācijas attiecībā uz konfigurāciju vai aprīkojuma līmeni, bet kas ir aprīkota ar visiem elementiem, kuri ir noteikti Direktīvas 2007/46/EK IV vai XI pielikumā minētajos normatīvajos aktos;

| 6) | "vadītāja masa" ir masa, kas noteikta 75 kg apmērā un kas atrodas vadītāja sēdekļa atskaites punktā; |
| --- | --- |

6)

"vadītāja masa" ir masa, kas noteikta 75 kg apmērā un kas atrodas vadītāja sēdekļa atskaites punktā;

| 7) | "braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa masa" (mro) ir






  a) | mehāniska transportlīdzekļa gadījumā:
  transportlīdzekļa masa, kura degvielas tvertne(-es) ir piepildīta(-as) vismaz 90 % apmērā no tās(to) tilpuma, tostarp vadītāja, degvielu un šķidrumu masa, ar standarta aprīkojumu saskaņā ar ražotāja tehniskajiem datiem un, ja tie ir uzstādīti, virsbūves, kabīnes, sakabes un rezerves riteņa(-u), kā arī instrumentu masa; |
| --- | --- | --- |

7)

"braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa masa" (mro) ir

a)

mehāniska transportlīdzekļa gadījumā:

transportlīdzekļa masa, kura degvielas tvertne(-es) ir piepildīta(-as) vismaz 90 % apmērā no tās(to) tilpuma, tostarp vadītāja, degvielu un šķidrumu masa, ar standarta aprīkojumu saskaņā ar ražotāja tehniskajiem datiem un, ja tie ir uzstādīti, virsbūves, kabīnes, sakabes un rezerves riteņa(-u), kā arī instrumentu masa;

| b) | piekabes gadījumā:
  transportlīdzekļa masa, tostarp degvielu un šķidrumu masa, ar standarta aprīkojumu saskaņā ar ražotāja tehniskajiem datiem un, ja tie ir uzstādīti, virsbūves, papildu sakabes (-ju), rezerves riteņa(-u) un instrumentu masa; |
| --- | --- |

b)

piekabes gadījumā:

transportlīdzekļa masa, tostarp degvielu un šķidrumu masa, ar standarta aprīkojumu saskaņā ar ražotāja tehniskajiem datiem un, ja tie ir uzstādīti, virsbūves, papildu sakabes (-ju), rezerves riteņa(-u) un instrumentu masa;

| 8) | "nominālais dzinēja apgriezienu skaits" (S) ir ražotāja norādītais dzinēja apgriezienu skaits min–1 (apgr./min), pie kura dzinējs attīsta savu nominālo maksimālo lietderīgo jaudu atbilstīgi ANO/EEK Noteikumiem Nr. 85, vai, ja nominālā maksimālā lietderīgā jauda tiek sasniegta pie dažāda dzinēja apgriezienu skaita, izmanto lielāko dzinēja apgriezienu skaitu; |
| --- | --- |

8)

"nominālais dzinēja apgriezienu skaits" (S) ir ražotāja norādītais dzinēja apgriezienu skaits min–1 (apgr./min), pie kura dzinējs attīsta savu nominālo maksimālo lietderīgo jaudu atbilstīgi ANO/EEK Noteikumiem Nr. 85, vai, ja nominālā maksimālā lietderīgā jauda tiek sasniegta pie dažāda dzinēja apgriezienu skaita, izmanto lielāko dzinēja apgriezienu skaitu;

| 9) | "jaudas/masas attiecības koeficients" (PMR) ir skaitlisks noteikts lielums, kas aprēķināts saskaņā ar II pielikuma 4.1.2.1.1. punktā norādīto formulu; |
| --- | --- |

9)

"jaudas/masas attiecības koeficients" (PMR) ir skaitlisks noteikts lielums, kas aprēķināts saskaņā ar II pielikuma 4.1.2.1.1. punktā norādīto formulu;

| 10) | "atskaites punkts" ir viens no šiem punktiem:






  a) | M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā:






  i) | transportlīdzekļiem, kuriem dzinējs atrodas priekšā – transportlīdzekļa priekšgalā; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

"atskaites punkts" ir viens no šiem punktiem:

a)

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā:

i)

transportlīdzekļiem, kuriem dzinējs atrodas priekšā – transportlīdzekļa priekšgalā;

| ii) | transportlīdzekļiem, kuriem dzinējs atrodas vidusdaļā – transportlīdzekļa centrā; |
| --- | --- |

ii)

transportlīdzekļiem, kuriem dzinējs atrodas vidusdaļā – transportlīdzekļa centrā;

| iii) | transportlīdzekļiem, kuriem dzinējs atrodas aizmugurē – transportlīdzekļa aizmugurē; |
| --- | --- |

iii)

transportlīdzekļiem, kuriem dzinējs atrodas aizmugurē – transportlīdzekļa aizmugurē;

| b) | M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem – dzinēja punkts, kas atrodas vistuvāk transportlīdzekļa priekšgalam; |
| --- | --- |

b)

M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem – dzinēja punkts, kas atrodas vistuvāk transportlīdzekļa priekšgalam;

| 11) | "mērķa paātrinājums" ir paātrinājums, ko sasniedz ar daļēji atvērtu droseļvārstu un kas saskaņā ar statistiskiem pētījumiem ir reprezentatīvs pilsētas ceļu satiksmei; |
| --- | --- |

11)

"mērķa paātrinājums" ir paātrinājums, ko sasniedz ar daļēji atvērtu droseļvārstu un kas saskaņā ar statistiskiem pētījumiem ir reprezentatīvs pilsētas ceļu satiksmei;

| 12) | "dzinējs" ir jaudas avots bez atdalāmām palīgierīcēm; |
| --- | --- |

12)

"dzinējs" ir jaudas avots bez atdalāmām palīgierīcēm;

| 13) | "atskaites paātrinājums" ir paātrinājuma testa laikā testa trasē nepieciešamais paātrinājums; |
| --- | --- |

13)

"atskaites paātrinājums" ir paātrinājuma testa laikā testa trasē nepieciešamais paātrinājums;

| 14) | "pārnesumskaitļa svērtais koeficients" (k) ir bezdimensionāls skaitlisks lielums, ko izmanto, lai apvienotu divu pārnesumskaitļu testa rezultātus paātrinājuma testam un konstantā ātruma testam; |
| --- | --- |

14)

"pārnesumskaitļa svērtais koeficients" (k) ir bezdimensionāls skaitlisks lielums, ko izmanto, lai apvienotu divu pārnesumskaitļu testa rezultātus paātrinājuma testam un konstantā ātruma testam;

| 15) | "daļējas jaudas koeficients" (kP) ir bezdimensionāls skaitlisks lielums, ko izmanto transportlīdzekļu paātrinājuma testa un konstantā ātruma testa rezultātu svērtajai kombinācijai; |
| --- | --- |

15)

"daļējas jaudas koeficients" (kP) ir bezdimensionāls skaitlisks lielums, ko izmanto transportlīdzekļu paātrinājuma testa un konstantā ātruma testa rezultātu svērtajai kombinācijai;

| 16) | "sākotnējais paātrinājums" ir paātrinājuma kontroles ierīces izmantošana pirms AA′ līnijas, lai sasniegtu stabilu paātrinājumu starp AA′ līniju un BB′ līniju, kas minēts II pielikuma papildinājuma 1. attēlā; |
| --- | --- |

16)

"sākotnējais paātrinājums" ir paātrinājuma kontroles ierīces izmantošana pirms AA′ līnijas, lai sasniegtu stabilu paātrinājumu starp AA′ līniju un BB′ līniju, kas minēts II pielikuma papildinājuma 1. attēlā;

| 17) | "bloķēts pārnesumskaitlis" ir pārnesumkārbas kontrole, kas testa laikā neļauj mainīt pārnesumu; |
| --- | --- |

17)

"bloķēts pārnesumskaitlis" ir pārnesumkārbas kontrole, kas testa laikā neļauj mainīt pārnesumu;

| 18) | "trokšņa slāpēšanas sistēma" ir pilnīgs to sastāvdaļu komplekts, kas nepieciešamas transportlīdzekļa dzinēja un tā izplūdes radītā trokšņa mazināšanai; |
| --- | --- |

18)

"trokšņa slāpēšanas sistēma" ir pilnīgs to sastāvdaļu komplekts, kas nepieciešamas transportlīdzekļa dzinēja un tā izplūdes radītā trokšņa mazināšanai;

| 19) | "dažādu tipu trokšņa slāpēšanas sistēma" ir trokšņa slāpēšanas sistēmas, kas ievērojami atšķiras vismaz vienā no šādiem aspektiem:






  a) | sastāvdaļu tirdzniecības nosaukumi vai tirdzniecības zīmes; |
| --- | --- | --- |

19)

"dažādu tipu trokšņa slāpēšanas sistēma" ir trokšņa slāpēšanas sistēmas, kas ievērojami atšķiras vismaz vienā no šādiem aspektiem:

a)

sastāvdaļu tirdzniecības nosaukumi vai tirdzniecības zīmes;

| b) | to sastāvdaļu veidojošu materiālu raksturlielumi, izņemot minēto sastāvdaļu apvalku; |
| --- | --- |

b)

to sastāvdaļu veidojošu materiālu raksturlielumi, izņemot minēto sastāvdaļu apvalku;

| c) | to sastāvdaļu izmērs un veidols; |
| --- | --- |

c)

to sastāvdaļu izmērs un veidols;

| d) | vismaz vienas to sastāvdaļas darbības principi; |
| --- | --- |

d)

vismaz vienas to sastāvdaļas darbības principi;

| e) | to sastāvdaļu kombinācijas; |
| --- | --- |

e)

to sastāvdaļu kombinācijas;

| f) | izplūdes trokšņa slāpēšanas sistēmu vai sastāvdaļu skaits; |
| --- | --- |

f)

izplūdes trokšņa slāpēšanas sistēmu vai sastāvdaļu skaits;

| 20) | "trokšņa slāpēšanas sistēmu konstrukciju saime vai trokšņa slāpēšanas sistēmu sastāvdaļas" ir trokšņa slāpēšanas sistēmu grupa vai sastāvdaļas, kurām uzskaitītās īpašības ir vienādas:






  a) | sauso gāzu klātbūtne izplūdes gāzu plūsmā, kas filtrēta, izmantojot absorbējošu šķiedru materiālu, nonākot kontaktā ar šo materiālu; |
| --- | --- | --- |

20)

"trokšņa slāpēšanas sistēmu konstrukciju saime vai trokšņa slāpēšanas sistēmu sastāvdaļas" ir trokšņa slāpēšanas sistēmu grupa vai sastāvdaļas, kurām uzskaitītās īpašības ir vienādas:

a)

sauso gāzu klātbūtne izplūdes gāzu plūsmā, kas filtrēta, izmantojot absorbējošu šķiedru materiālu, nonākot kontaktā ar šo materiālu;

| b) | šķiedru veids; |
| --- | --- |

b)

šķiedru veids;

| c) | attiecīgā gadījumā saistmateriāla specifikācijas; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā saistmateriāla specifikācijas;

| d) | šķiedras vidējie izmēri; |
| --- | --- |

d)

šķiedras vidējie izmēri;

| e) | minimālais beramo materiālu iepakojuma blīvums kg/m3; |
| --- | --- |

e)

minimālais beramo materiālu iepakojuma blīvums kg/m3;

| f) | maksimālā kontaktvirsma starp gāzes plūsmu un absorbējošo materiālu; |
| --- | --- |

f)

maksimālā kontaktvirsma starp gāzes plūsmu un absorbējošo materiālu;

| 21) | "trokšņa slāpēšanas rezerves sistēma" ir jebkura izplūdes sistēmas vai tās sastāvdaļas daļa, kas paredzēta izmantošanai transportlīdzeklī, un nav tā tipa daļa, kas ir uzstādīta transportlīdzeklim, kad to iesniedza ES tipa apstiprinājumam saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

21)

"trokšņa slāpēšanas rezerves sistēma" ir jebkura izplūdes sistēmas vai tās sastāvdaļas daļa, kas paredzēta izmantošanai transportlīdzeklī, un nav tā tipa daļa, kas ir uzstādīta transportlīdzeklim, kad to iesniedza ES tipa apstiprinājumam saskaņā ar šo regulu;

| 22) | "akustiskā transportlīdzekļu brīdināšanas sistēma" (AVAS) ir hibrīda elektrotransportlīdzekļu un tīru elektrotransportlīdzekļu sistēmas, kas gājējiem un citiem satiksmes dalībniekiem sniedz skaņas signālu, lai informētu par transportlīdzekļa klātbūtni. |
| --- | --- |

22)

"akustiskā transportlīdzekļu brīdināšanas sistēma" (AVAS) ir hibrīda elektrotransportlīdzekļu un tīru elektrotransportlīdzekļu sistēmas, kas gājējiem un citiem satiksmes dalībniekiem sniedz skaņas signālu, lai informētu par transportlīdzekļa klātbūtni.

| 23) | "tirdzniecības vieta" ir vieta, kur transportlīdzekļus glabā un piedāvā pārdošanai patērētājiem; |
| --- | --- |

23)

"tirdzniecības vieta" ir vieta, kur transportlīdzekļus glabā un piedāvā pārdošanai patērētājiem;

| 24) | "tehnisks reklāmas materiāls" ir tādas tehniskās rokasgrāmatas, brošūras, bukleti un katalogi drukātā, elektroniskā vai tiešsaistes formātā, kā arī tīmekļa vietnes, kuru mērķis ir reklamēt transportlīdzekļus plašai sabiedrībai. |
| --- | --- |

24)

"tehnisks reklāmas materiāls" ir tādas tehniskās rokasgrāmatas, brošūras, bukleti un katalogi drukātā, elektroniskā vai tiešsaistes formātā, kā arī tīmekļa vietnes, kuru mērķis ir reklamēt transportlīdzekļus plašai sabiedrībai.

4. pants

Dalībvalstu vispārējie pienākumi

1.   Atbilstoši šīs regulas III pielikumā norādītajiem piemērošanas posmu datumiem un neskarot Direktīvas 2007/46/EK 23. pantu, dalībvalstis, pamatojoties uz pieļaujamo skaņas līmeni, atsakās piešķirt ES tipa apstiprinājumu attiecībā uz mehāniskā transportlīdzekļa tipu, kas neatbilst šīs regulas prasībām.

2.   Sākot no 2016. gada 1. jūlija, dalībvalstis, pamatojoties uz pieļaujamo skaņas līmeni, atsakās piešķirt ES tipa apstiprinājumu attiecībā uz trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas tipu vai tās sastāvdaļām kā atsevišķu tehnisku vienību, kas neatbilst šīs regulas prasībām.

Dalībvalstis turpina atbilstīgi Direktīvas 2007/46/EK nosacījumiem piešķirt ES tipa apstiprinājumus attiecībā uz trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmu vai tās sastāvdaļām kā atsevišķu tehnisku vienību, kas paredzēta transportlīdzekļiem, kuriem tipa apstiprinājums ir piešķirts pirms šīs regulas III pielikumā norādītajiem piemērošanas pomsu datumiem.

3.   Atbilstoši šīs regulas III pielikumā norādītajiem piemērošanas posmu datumiem dalībvalstis, pamatojoties uz pieļaujamo skaņas līmeni, uzskata, ka jaunu transportlīdzekļu atbilstības sertifikāti vairs nav derīgi Direktīvas 2007/46/EK 26. panta vajadzībām, un aizliedz šādu transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, ja šādi transportlīdzekļi neatbilst šai regulai.

4.   Dalībvalstis, pamatojoties uz pieļaujamo skaņas līmeni, ļauj pārdot un nodot ekspluatācijā trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmu vai tās sastāvdaļas kā atsevišķu tehnisku vienību, ja tā atbilst tipam, kuram piešķirts ES tipa apstiprinājums saskaņā ar šo regulu.

Dalībvalstis atbilstīgi Direktīvas 2007/46/EK nosacījumiem ļauj pārdot un nodot ekspluatācijā trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmu vai tās sastāvdaļas, kurām ir ES tipa apstiprinājums kā atsevišķai tehniskai vienībai, kas paredzēta transportlīdzekļiem, kuriem tipa apstiprinājums ir piešķirts pirms šīs regulas III pielikumā norādītajiem piemērošanas pomsudatumiem.

5. pants

Ražotāju vispārīgie pienākumi

1.   Ražotāji nodrošina, lai transportlīdzekļi, to dzinēji un trokšņa slāpēšanas sistēmas būtu projektēti, izgatavoti un montēti tā, lai normālos ekspluatācijas apstākļos šādi transportlīdzekļi neatkarīgi no šādiem transpostlīdzekļiem piemītošās vibrācijas atbilstu šai regulai.

2.   Ražotāji nodrošina, lai trokšņa slāpēšanas sistēmas būtu projektētas, izgatavotas un montētas tā, lai tās būtu pietiekami aizsargātas no korozijas, kas tās var skart atkarībā no transportlīdzekļu ekspluatācijas apstākļiem, tostarp reģionālām klimatiskām atšķirībām.

3.   Ražotājs atbild apstiprinātājai iestādei par visiem apstiprināšanas procesa aspektiem un ražojumu atbilstības nodrošināšanu neatkarīgi no tā, vai ražotājs ir vai nav tieši iesaistīts visos transportlīdzekļa, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības izgatavošanas posmos.

6. pants

Skaņas emisijas papildu noteikumi (ASEP)

1.   Šo pantu piemēro M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem ar iekšdedzes dzinējiem, kas aprīkoti ar oriģinālā aprīkojuma ražotāja (OEM) trokšņa slāpēšanas sistēmām, kā arī trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmām, kas atbilstīgi IX pielikumam paredzētas šādu kategoriju transportlīdzekļiem.

2.   Transportlīdzekļi un trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas n atbilst VII pielikuma prasībām.

3.   Uzskata, ka transportlīdzekļi un trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas atbilst VII pielikuma prasībām, neveicot turpmāku testēšanu, ja transportlīdzekļa ražotājs apstiprinātājai iestādei iesniedz tehnisko dokumentāciju, pierādot, ka atšķirība starp transportlīdzekļu maksimālo un minimālo dzinēja apgriezienu skaitu uz BB' līnijas, kā norādīts II pielikuma papildinājuma 1. attēlā, jebkuram testa nosacījumam ASEP kontroles zonā, kas definēta VII pielikuma 2. punkta 3. apakšpunktā attiecībā uz II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem, nepārsniedz 0,15 × S.

4.   Transportlīdzekļa skaņas emisija vai trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas parastos braukšanas apstākļos, kas atšķiras no apstākļiem, kuros notikuši II un VII pielikumā noteiktie tipa apstiprināšanas testi, būtiski neatšķiras no testa rezultāta.

5.   Ražotājs ar nolūku nemaina, nepielāgo vai neievieš jebkādas mehāniskas, elektriskas, termālas vai citādas ierīces vai procedūras vienīgi skaņas emisijas prasību izpildei saskaņā ar šo regulu, ja šīs ierīces vai procedūras nedarbojas parastu braukšanas apstākļu laikā.

6.   Tipa apstiprinājuma pieteikumā ražotājs sniedz paziņojumu, kas izveidots saskaņā ar VII pielikuma papildinājumā sniegto paraugu, ka apstiprināmais transportlīdzekļa tips vai trokšņa slāpēšanas rezerves sistēma atbilst šā panta prasībām.

7.   Panta 1.–6. punkts neattiecas uz N1 kategorijas transportlīdzekļiem, ja ir izpildīts kāds no šādiem nosacījumiem:

| a) | dzinēja tilpums nepārsniedz 660 cm3 un jaudas/masas attiecības koeficients, kas aprēķināts, izmantojot tehniski pieļaujamo maksimālo pilno masu, nepārsniedz 35; |
| --- | --- |

a)

dzinēja tilpums nepārsniedz 660 cm3 un jaudas/masas attiecības koeficients, kas aprēķināts, izmantojot tehniski pieļaujamo maksimālo pilno masu, nepārsniedz 35;

| b) | kravnesība ir vismaz 850 kg un jaudas/masas attiecības koeficients, kas aprēķināts, izmantojot tehniski pieļaujamo maksimālo pilno masu, nepārsniedz 40. |
| --- | --- |

b)

kravnesība ir vismaz 850 kg un jaudas/masas attiecības koeficients, kas aprēķināts, izmantojot tehniski pieļaujamo maksimālo pilno masu, nepārsniedz 40.

7. pants

Patērētāju informēšana un marķēšana

Transportlīdzekļu ražotāji un izplatītāji cenšas nodrošināt, lai tirdzniecības vietā un tehniskajos reklāmas materiālos redzamā vietā par katru transportlīdzekli tiktu norādīts saskaņā ar šo regulu izmērīts skaņas līmenis decibelos (dB(a)).

Ņemot vērā piemērojot šo regulu gūto pieredzi, Komisija līdz 2018. gada 1. jūlijam, veic visaptverošu ietekmes novērtējumu saistībā ar marķēšanas nosacījumiem, ko piemēro gaisa un trokšņa piesārņojuma līmeņiem, un saistībā ar patērētāju informēšanu. Komisija par minētā novērtējuma konstatējumiem ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei un vajadzības gadījumā pievieno leģislatīvu priekšlikumu.

8. pants

Akustiskā transportlīdzekļu brīdināšanas sistēma (AVAS)

Līdz 2019. gada 1. jūlijam ražotāji saskaņā ar VIII pielikuma prasībām uzstāda AVAS jaunu tipu hibrīda elektrotransportlīdzekļos un tīros elektrotransportlīdzekļos. Līdz 20121. gada 1. jūlijam ražotāji uzstāda AVAS visos jaunos hibrīda elektrotransportlīdzekļos un tīros elektrotransportlīdzekļos. Pirms minētajiem datumiem –, ja ražotājs izvēlas transportlīdzekļiem uzstādīt AVAS, tie nodrošina, ka minētās AVAS atbilst VIII pielikuma prasībām.

Līdz 2017. gada 1. jūlijam Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 10. pantu, lai pārskatītu VIII pielikumu un iekļautu sīkākas prasības attiecībā uz AVAS darbību vai aktīvas drošības sistēmām, ņemot vērā ANO/EEK darbu minētajā jautājumā.

9. pants

Pielikumu grozījumi

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 10 pantu, lai grozītu I, IV, VIII un X pielikumu ar mērķi tos pielāgot tehniskajai attīstībai.

10. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 8. panta otrajā daļā un 9. pantā minētos deleģētos aktus, Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... (14).

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8. panta otrajā daļā un 9. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 8. panta otro daļu vai 9. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

11. pants

Pārskatīšanas klauzula

Komisija veic un publicē detalizētu izpēti par skaņas līmeņa robežvērtībām ne vēlāk kā līdz 2021. gada 1. jūlijam. Izpētes pamatā ir transportlīdzekļi, kas atbilst jaunākajām normatīvajām prasībām. Pamatojoties uz minētās izpētes secinājumiem, Komisija vajadzības gadījumā iesniedz leģislatīva akta priekšlikumu.

12. pants

Grozījumi Direktīvā 2007/46/EK

Direktīvas 2007/46/EK IV, VI un XI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas XI pielikumu.

13. pants

Pārejas noteikumi

1.   Lai pārbaudītu II pielikuma 3.1.1. punktā aprakstītās testa trases atbilstību, līdz 2019. gada 1. janvārim ISO 10844:1994 var piemērot kā alternatīvu ISO 10844:2011.

2.   Līdz 2019. gada 30. jūnijam transportlīdzekļi ar sērijveida hibrīddzinēju piedziņas sistēmu, kam ir iekšdedzes dzinējs bez mehāniskas sakabes ar spēka pārvadu, ir atbrīvoti no 6. panta prasībām.

14. pants

Atcelšana

1.   Neskarot 4. panta 2. punkta otro daļu un 4. panta 4. punkta otro daļu, Direktīvu 70/157/EEK atceļ no 2027. gada 1. jūlija.

2.   Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar šīs regulas XII pielikumā izklāstīto atbilstības tabulu.

15. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   To piemēro no 2016. gada 1. jūlija.

3.   Regulas II pielikuma 3.1.1. punktu piemēro no 2019. gada 1. jūlija.

4.   Regulas XI pielikuma B daļu piemēro no 2017. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 191, 29.6.2012., 76. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 6. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2014. gada 20. februāra nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta ... nostāja.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/49/EK (2002. gada 25. jūnijs) par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (OV L 189, 24.11.2002., 12. lpp.).

3

(4)  Padomes Direktīva 70/157/EEK (1970. gada 6. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu pieļaujamo trokšņu līmeni un izplūdes gāzu sistēmu (OV L 42, 23.2.1970., 16. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/46/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva) (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

5

(6)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komitejas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 51 – Vienotie nosacījumi par motorizēto transportlīdzekļu ar vismaz četriem riteņiem apstiprināšanu attiecībā uz to radīto troksni (OV L 137, 30.5.2007., 68. lpp.).

6

(7)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 59 – Vienoti noteikumi par rezerves trokšņu slāpēšanas sistēmu apstiprināšanu (OV L 326, 24.11.2006., 43. lpp.).

7

(8)  Padomes Lēmums (1997. gada 27. novembris) par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām ("Pāŗskatītais 1958. gada nolīgums") (OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 661/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību (OV L 200, 31.7.2009., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.).

11

(12)  OV C 168 E, 14.6.2013., 72. lpp.

12

(13)  Apvienoto Nāciju Eiropas Ekonomikas komitejas Regula Nr. 85 (ANO/EEK) — Vienoti noteikumi par M un N kategorijas transportlīdzekļu piedziņas iekšdedzes dzinēju vai elektrisku piedziņas mehānismu apstiprināšanu attiecībā uz elektrisku piedziņas mehānismu lietderīgās jaudas un maksimālās 30 minūšu jaudas mērīšanu (OV L 326, 24.11.2006., 55. lpp.).

13

(14)  OV: lūgums ievietot šīs regulas spēkā stāšanās datumu.

14

---

PIELIKUMU SARAKSTS

| I PIELIKUMS | ES tipa apstiprinājums attiecībā uz transportlīdzekļa tipa skaņas līmeni







  1. papildinājums | : | Informācijas dokuments |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. papildinājums | : | ES tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs |

I PIELIKUMS

ES tipa apstiprinājums attiecībā uz transportlīdzekļa tipa skaņas līmeni

1. papildinājums

:

Informācijas dokuments

2. papildinājums

:

ES tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs

II PIELIKUMS

Mehānisko transportlīdzekļu radītā trokšņa mērīšanas metodes un instrumenti

| Papildinājums | : | Attēli |
| --- | --- | --- |

Papildinājums

:

Attēli

III PIELIKUMS

Robežvērtības

IV PIELIKUMS

Trokšņa slāpēšanas sistēmas, kas satur šķiedrainus skaņu absorbējošus materiālus

| Papildinājums | : | Attēls – testa iekārta kondicionēšanai ar pulsāciju |
| --- | --- | --- |

Papildinājums

:

Attēls – testa iekārta kondicionēšanai ar pulsāciju

V PIELIKUMS

Saspiesta gaisa radītais troksnis

| Papildinājums | : | 1. attēls – mikrofona novietojums saspiesta gaisa trokšņa mērījumiem |
| --- | --- | --- |

Papildinājums

:

1. attēls – mikrofona novietojums saspiesta gaisa trokšņa mērījumiem

VI PIELIKUMS

Transportlīdzekļu ražošanas atbilstības pārbaudes

VII PIELIKUMS

Mērījumu metode papildu trokšņa emisijas noteikumu atbilstības novērtēšanai

| Papildinājums | : | Paziņojums par atbilstību skaņas emisijas papildu noteikumiem |
| --- | --- | --- |

Papildinājums

:

Paziņojums par atbilstību skaņas emisijas papildu noteikumiem

VIII PIELIKUMS

Pasākumi attiecībā uz akustisko transportlīdzekļu brīdināšanas sistēmu (AVAS)

IX PIELIKUMS

Trokšņa slāpēšanas sistēmu kā atsevišķu tehnisku vienību ES tipa apstiprinājums saistībā ar skaņas līmeni (trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas)

| 1. papildinājums | : | Informācijas dokuments |
| --- | --- | --- |
| 2. papildinājums | : | ES tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs |
| 3. papildinājums | : | ES tipa apstiprinājuma zīmes paraugs |
| 4. papildinājums | : | Testa iekārta |
| 5. papildinājums | : | Mērīšanas punkti – pretspiediens |

1. papildinājums

:

Informācijas dokuments

2. papildinājums

:

ES tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs

3. papildinājums

:

ES tipa apstiprinājuma zīmes paraugs

4. papildinājums

:

Testa iekārta

5. papildinājums

:

Mērīšanas punkti – pretspiediens

X PIELIKUMS

Trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas kā atsevišķas tehniskas vienības ražojuma atbilstības pārbaudes

XI PIELIKUMS

Grozījumi Direktīvā 2007/46/EK

XII PIELIKUMS

Atbilstības tabula

I PIELIKUMS

ES tipa apstiprinājums attiecībā uz transportlīdzekļa tipa skaņas līmeni

1.   PIETEIKUMS ES TIPA APSTIPRINĀJUMAM TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPAM

| 1.1. | Ievērojot Direktīvas 2007/46/EK 7. panta 1. un 2. punktu, pieteikumu ES tipa apstiprinājumam attiecībā uz transportlīdzekļa tipa skaņas līmeni iesniedz transportlīdzekļa ražotājs. |
| --- | --- |

1.1.

Ievērojot Direktīvas 2007/46/EK 7. panta 1. un 2. punktu, pieteikumu ES tipa apstiprinājumam attiecībā uz transportlīdzekļa tipa skaņas līmeni iesniedz transportlīdzekļa ražotājs.

| 1.2. | Informācijas dokumenta paraugs ir iekļauts 1. papildinājumā. |
| --- | --- |

1.2.

Informācijas dokumenta paraugs ir iekļauts 1. papildinājumā.

| 1.3. | Transportlīdzekļa ražotājs iesniedz tehniskajam dienestam, kas atbild par testiem, tā transportlīdzekļa tipa paraugs, kuru piesaka tipa apstiprinājumam. Transportlīdzekļa tipa parauga atlasē tehniskais dienests, kas atbild par testiem, to dara tā, lai apstiprinātāja iestāde ar to būtu apmierināta. Var izmantot virtuālas testēšanas metodes. |
| --- | --- |

1.3.

Transportlīdzekļa ražotājs iesniedz tehniskajam dienestam, kas atbild par testiem, tā transportlīdzekļa tipa paraugs, kuru piesaka tipa apstiprinājumam. Transportlīdzekļa tipa parauga atlasē tehniskais dienests, kas atbild par testiem, to dara tā, lai apstiprinātāja iestāde ar to būtu apmierināta. Var izmantot virtuālas testēšanas metodes.

| 1.4. | Pēc tehniskā dienesta pieprasījuma iesniedz arī trokšņa slāpēšanas sistēmas paraugs un tāda dzinēja paraugs, kuram ir vismaz tāds pats darba tilpums un nominālā maksimālā jauda, kā tam, ar ko aprīkots transportlīdzeklis, kuru piesaka tipa apstiprinājumam. |
| --- | --- |

1.4.

Pēc tehniskā dienesta pieprasījuma iesniedz arī trokšņa slāpēšanas sistēmas paraugs un tāda dzinēja paraugs, kuram ir vismaz tāds pats darba tilpums un nominālā maksimālā jauda, kā tam, ar ko aprīkots transportlīdzeklis, kuru piesaka tipa apstiprinājumam.

2.   MARĶĒJUMI

| 2.1. | Izplūdes un ieplūdes sistēmas detaļām, izņemot stiprinājumus un caurules, ir ar šādiem marķējumiem:






  2.1.1. | sistēmu un to sastāvdaļu ražotāja preču zīmi vai tirdzniecības nosaukumu; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Izplūdes un ieplūdes sistēmas detaļām, izņemot stiprinājumus un caurules, ir ar šādiem marķējumiem:

2.1.1.

sistēmu un to sastāvdaļu ražotāja preču zīmi vai tirdzniecības nosaukumu;

| 2.1.2. | ražotāja preču aprakstu. |
| --- | --- |

2.1.2.

ražotāja preču aprakstu.

| 2.2. | Šiem marķējumiem, kas minēti 2.1.1. un 2.1.2. punktā, ir skaidri salasāmi un neizdzēšami pat pēc sistēmas uzstādīšanas transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

2.2.

Šiem marķējumiem, kas minēti 2.1.1. un 2.1.2. punktā, ir skaidri salasāmi un neizdzēšami pat pēc sistēmas uzstādīšanas transportlīdzeklī.

3.   ES TIPA APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANA TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPAM

| 3.1. | Ja attiecīgās prasības ir izpildītas, piešķir ES tipa apstiprinājumu saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK 9. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 10. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

3.1.

Ja attiecīgās prasības ir izpildītas, piešķir ES tipa apstiprinājumu saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK 9. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 10. panta 4. punktu.

| 3.2. | ES tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs ir norādīts 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

3.2.

ES tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs ir norādīts 2. papildinājumā.

| 3.3. | Apstiprinājuma numuru saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikumu piešķir katram apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam. Tā pati dalībvalsts nepiešķir vienu un to pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam. |
| --- | --- |

3.3.

Apstiprinājuma numuru saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikumu piešķir katram apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam. Tā pati dalībvalsts nepiešķir vienu un to pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.

| 3.3.1. | Ja transportlīdzekļa tips atbilst III pielikuma 1. posma robežvērtībām, tipa apstiprinājuma numura 3. iedaļai pievieno burtu "A". Ja transportlīdzekļa tips atbilst III pielikuma 2. posma robežvērtībām, tipa apstiprinājuma numura 3. iedaļai pievieno burtu "B". Ja transportlīdzekļa tips atbilst III pielikuma 3. posma robežvērtībām, tipa apstiprinājuma numura 3. nodaļai pievieno burtu "C". |
| --- | --- |

3.3.1.

Ja transportlīdzekļa tips atbilst III pielikuma 1. posma robežvērtībām, tipa apstiprinājuma numura 3. iedaļai pievieno burtu "A". Ja transportlīdzekļa tips atbilst III pielikuma 2. posma robežvērtībām, tipa apstiprinājuma numura 3. iedaļai pievieno burtu "B". Ja transportlīdzekļa tips atbilst III pielikuma 3. posma robežvērtībām, tipa apstiprinājuma numura 3. nodaļai pievieno burtu "C".

4.   ES TIPA APSTIPRINĀJUMU GROZĪJUMI

Ja tiek grozīts transportlīdzekļa tips, kas apstiprināts saskaņā ar šo regulu, piemēro Direktīvas 2007/46/EK 13., 14., 15., 16. panta un 17. panta 4. punkta noteikumus.

5.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

| 5.1. | Lai nodrošinātu ražošanas atbilstību, veic pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK 12. pantā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

5.1.

Lai nodrošinātu ražošanas atbilstību, veic pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK 12. pantā noteiktajām prasībām.

| 5.2. | Īpaši noteikumi:






  5.2.1. | Testi, kas noteikti šīs regulas VI pielikumā atbilst tiem, kas minēti Direktīvas 2007/46/EK X pielikuma 2.3.5. punktā. |
| --- | --- | --- |

5.2.

Īpaši noteikumi:

5.2.1.

Testi, kas noteikti šīs regulas VI pielikumā atbilst tiem, kas minēti Direktīvas 2007/46/EK X pielikuma 2.3.5. punktā.

| 5.2.2. | Direktīvas 2007/46/EK X pielikuma 3. punktā minētās apskates parasti veic reizi divos gados. |
| --- | --- |

5.2.2.

Direktīvas 2007/46/EK X pielikuma 3. punktā minētās apskates parasti veic reizi divos gados.

1. papildinājums

Informācijas dokuments Nr. ... saskaņā ar I pielikumu Direktīvai 2007/46/EK par ES tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim attiecībā uz tā pieļaujamo skaņas līmeni

Turpmāk norādīto informāciju attiecīgā gadījumā iesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visus rasējumus iesniedz attiecīgā mērogā un pietiekami detalizēti uz A4 izmēra papīra vai A4 formāta mapē. Ja ir fotoattēli, tie ir pietiekami detalizēti.

Ja sistēmām, sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskajām vienībām ir elektroniskā vadība, sniedz informāciju par to darbību.

0.   Vispārīgi noteikumi

| 0.1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ... |
| --- | --- |

0.1.

Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ...

| 0.2. | Tips: ... |
| --- | --- |

0.2.

Tips: ...

| 0.3. | Tipa identifikācijas līdzekļi, ja uz transportlīdzekļa ir marķējums (b): ...






  0.3.1. | Minētā marķējuma atrašanās vieta: ... |
| --- | --- | --- |

0.3.

Tipa identifikācijas līdzekļi, ja uz transportlīdzekļa ir marķējums (b): ...

0.3.1.

Minētā marķējuma atrašanās vieta: ...

| 0.4. | Transportlīdzekļa kategorija (c): ... |
| --- | --- |

0.4.

Transportlīdzekļa kategorija (c): ...

| 0.5. | Ražotāja uzņēmuma nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

0.5.

Ražotāja uzņēmuma nosaukums un adrese: ...

| 0.8. | Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es): ... |
| --- | --- |

0.8.

Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es): ...

| 0.9. | Ražotāja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

0.9.

Ražotāja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: ...

1.   Transportlīdzekļa vispārējās uzbūves īpatnības

| 1.1. | Transportlīdzekļa parauga fotoattēli un/vai rasējumi: ... |
| --- | --- |

1.1.

Transportlīdzekļa parauga fotoattēli un/vai rasējumi: ...

| 1.3. | Asu un riteņu skaits (4): ...






  1.3.3. | Dzenošās asis (skaits, novietojums, savienojums): ... |
| --- | --- | --- |

1.3.

Asu un riteņu skaits (4): ...

1.3.3.

Dzenošās asis (skaits, novietojums, savienojums): ...

| 1.6. | Dzinēja novietojums un konfigurācija: ... |
| --- | --- |

1.6.

Dzinēja novietojums un konfigurācija: ...

2.   Masa un gabarīti (f) (g) (7) (kg un mm) (attiecīgā gadījumā atsaucas uz rasējumu)

2.4.   Transportlīdzekļa gabarīti (kopā): ...

| 2.4.1. | Šasijai bez virsbūves: ...






  2.4.1.1. | Garums (g5): ... |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

Šasijai bez virsbūves: ...

2.4.1.1.

Garums (g5): ...

| 2.4.1.2. | Platums (g7): ... |
| --- | --- |

2.4.1.2.

Platums (g7): ...

| 2.4.2. | Šasijai ar virsbūvi: ...






  2.4.2.1. | Garums (g5): ... |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

Šasijai ar virsbūvi: ...

2.4.2.1.

Garums (g5): ...

| 2.4.2.2. | Platums (g7): ... |
| --- | --- |

2.4.2.2.

Platums (g7): ...

2.6.   Masa darba kārtībā (h)

| a) | katra varianta minimālā un maksimālā masa: ... |
| --- | --- |

a)

katra varianta minimālā un maksimālā masa: ...

| b) | katras versijas masa (iesniedz matricu): ... |
| --- | --- |

b)

katras versijas masa (iesniedz matricu): ...

2.8.   Ražotāja noteiktā tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa (i) (3): ...

3.   Jaudas avots (q)

3.1.   Dzinēja ražotājs: ...

| 3.1.1. | Ražotāja dzinēja kods (kā norādīts marķējumā uz dzinēja, vai citi identifikācijas līdzekļi): ... |
| --- | --- |

3.1.1.

Ražotāja dzinēja kods (kā norādīts marķējumā uz dzinēja, vai citi identifikācijas līdzekļi): ...

3.2.   Iekšdedzes dzinējs

3.2.1.1.   Darbības princips: dzirksteļaizdedze/kompresijaizdedze, cikla četrtaktu/divtaktu/rotācijas (1)

3.2.1.2.   Cilindru skaits un novietojums: ...

| 3.2.1.2.3. | Aizdedzes secība: ... |
| --- | --- |

3.2.1.2.3.

Aizdedzes secība: ...

3.2.1.3.   Dzinēja darba tilpums (m): ... cm3

3.2.1.8.   Maksimālā lietderīga jauda (n): ... kW ar ... min–1 (ražotāja noteiktais lielums)

3.2.4.   Degvielas padeve

3.2.4.2.   Ar degvielas iesmidzināšanu (tikai kompresijaizdedze): jā/nē (1)

3.2.4.2.2.   Darbības princips: tiešā iesmidzināšana/priekškamera/virpuļkamera (1)

3.2.4.2.4.   Regulators

| 3.2.4.2.4.1. | Tips: ...






  3.2.4.2.4.2.1. | Ātrums, kurā sākas atslēgšanās, ja slodze ir: ... min–1 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.2.4.1.

Tips: ...

3.2.4.2.4.2.1.

Ātrums, kurā sākas atslēgšanās, ja slodze ir: ... min–1

3.2.4.3.   Ar degvielas iesmidzināšanu (tikai dzirksteļaizdedzes dzinēji): jā/nē (1)

3.2.4.3.1.   Darbības princips: ieplūdes kolektors (vienpunkta/daudzpunktu (1))/ ar tiešo iesmidzināšanu/cits (norādīt sīkāk) (1)

3.2.8.   Ieplūdes sistēma

3.2.8.1.   Uzpūtes iekārta: jā/nē (1)

3.2.8.4.2.   Gaisa filtrs, rasējumi: ... vai

| 3.2.8.4.2.1. | Marka(-as): ... |
| --- | --- |

3.2.8.4.2.1.

Marka(-as): ...

| 3.2.8.4.2.2. | Tips(-i): ... |
| --- | --- |

3.2.8.4.2.2.

Tips(-i): ...

3.2.8.4.3.   Ieplūdes klusinātājs, rasējumi: ... vai

| 3.2.8.4.3.1. | Marka(-as): ... |
| --- | --- |

3.2.8.4.3.1.

Marka(-as): ...

| 3.2.8.4.3.2. | Tips(-i): ... |
| --- | --- |

3.2.8.4.3.2.

Tips(-i): ...

3.2.9.   Trokšņa slāpēšanas sistēma

3.2.9.2.   Trokšņa slāpēšanas sistēmas apraksts un/vai rasējums: ...

3.2.9.4.   Izplūdes trokšņa slāpētājs(-i): ...

Izplūdes trokšņu slāpētāja(-u) tips, marķējums: ...

Vajadzības gadījumā āra troksnim: samazināšanas pasākumi dzinēja nodalījumā un uz dzinēja: ...

3.2.9.5.   Izplūdes izvada atrašanās vieta: ...

3.2.9.6.   Izplūdes trokšņa slāpētājs, kas satur šķiedrainus materiālus: ...

3.2.12.2.1.   Katalītiskais neitralizators: jā/nē (1)

| 3.2.12.2.1.1. | Katalītisko pārveidotāju un elementu skaits (sniegt informāciju par katru atsevišķo vienību): ... |
| --- | --- |

3.2.12.2.1.1.

Katalītisko pārveidotāju un elementu skaits (sniegt informāciju par katru atsevišķo vienību): ...

3.2.12.2.6.   Daļiņu filtrs: jā/nē (1)

3.3.   Elektromotors

3.3.1.   Tips (tinumi, ierosas): ...

| 3.3.1.1. | Maksimālā izejas jauda: ... kW |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Maksimālā izejas jauda: ... kW

| 3.3.1.2. | Darbības spriegums: ... V |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Darbības spriegums: ... V

3.4.   Dzinēji vai motori, vai to kombinācija:

3.4.1.   Hibrīda elektrotransportlīdzeklis: jā/nē (1)

3.4.2.   Hibrīda elektrotransportlīdzekļa kategorija: uzlāde ārpus transportlīdzekļa/nav uzlādes ārpus transportlīdzekļa (1)

3.4.3.   Darbības režīma slēdzis: ar/bez (1)

3.4.3.1.   Iespējamie izvēles režīmi

3.4.3.1.1.   Tikai ar elektrību: jā/nē (1)

3.4.3.1.2.   Patērējot tikai degvielu: jā/nē (1)

3.4.3.1.3.   Hibrīda režīmi: jā/nē (1) (ja jā, tad īss apraksts): ...

3.4.5.   Elektromotors (katra elektromotora tipa atsevišķs apraksts)

3.4.5.1.   Marka: ...

3.4.5.2.   Tips: ...

3.4.5.3.   Maksimālā jauda: ... kW

4.   Transmisija (p)

4.2.   Tips (mehāniskā, hidrauliskā, elektriskā u. c.): ...

4.6.   Pārnesumskaitļi

| Pārnesums | Iekšējās pārnesumkārbas pārnesumi
  (dzinēja apgriezienu attiecība pret pārnesumkārbas dzenamās vārpstas apgriezieniem) | Beigu piedziņas pārnesums(-i)
  (pārnesumkārbas dzenamās vārpstas apgriezienu attiecība pret piedziņas riteņu apgriezieniem) | Kopējais pārnesum-skaitlis |
| --- | --- | --- | --- |
| Maksimums CVT (1)

  1
  2
  3
  ...
  Minimums CVT (1)

  Atpakaļgaita | | | |

Pārnesums

Iekšējās pārnesumkārbas pārnesumi

(dzinēja apgriezienu attiecība pret pārnesumkārbas dzenamās vārpstas apgriezieniem)

Beigu piedziņas pārnesums(-i)

(pārnesumkārbas dzenamās vārpstas apgriezienu attiecība pret piedziņas riteņu apgriezieniem)

Kopējais pārnesum-skaitlis

Maksimums CVT (1)

1

2

3

...

Minimums CVT (1)

Atpakaļgaita

4.7.   Transportlīdzekļa maksimālais paredzētais ātrums (km/h) (w): ...

6.   Balstiekārta

6.6.   Riepas un riteņi

6.6.1.   Riepu/riteņu kombinācija(-as)

| a) | riepām norāda izmēru apzīmējumus, kravnesības indeksu un ātruma kategorijas simbolu |
| --- | --- |

a)

riepām norāda izmēru apzīmējumus, kravnesības indeksu un ātruma kategorijas simbolu

| b) | riteņiem norāda loka izmēru(-us) un iznesumu(-s) |
| --- | --- |

b)

riteņiem norāda loka izmēru(-us) un iznesumu(-s)

6.6.2.   Rites virsmas lielākais un mazākais rādiuss

| 6.6.2.1. | 1. ass: ... |
| --- | --- |

6.6.2.1.

1. ass: ...

| 6.6.2.2. | 2. ass: ... |
| --- | --- |

6.6.2.2.

2. ass: ...

| 6.6.2.3. | 3. ass: ... |
| --- | --- |

6.6.2.3.

3. ass: ...

| 6.6.2.4. | 4. ass: ...
  utt. |
| --- | --- |

6.6.2.4.

4. ass: ...

utt.

9.   Virsbūve

| 9.1. | Virsbūves tips (izmantojot Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma C daļā definētos kodus): ... |
| --- | --- |

9.1.

Virsbūves tips (izmantojot Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma C daļā definētos kodus): ...

| 9.2. | Izmantotie materiāli un izgatavošanas paņēmiens: ... |
| --- | --- |

9.2.

Izmantotie materiāli un izgatavošanas paņēmiens: ...

12.   Pārējie

| 12.5. | Dati par visām ierīcēm bez dzinēja, kas paredzētas trokšņa samazināšanai (ja uz tām neattiecas citi punkti): ... |
| --- | --- |

12.5.

Dati par visām ierīcēm bez dzinēja, kas paredzētas trokšņa samazināšanai (ja uz tām neattiecas citi punkti): ...

Datums:

Paraksts:

Ieņemamais amats uzņēmumā:

---

(1)  Bezpakāpju variatoru transmisija.

2. papildinājums

ES tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Apstiprinātājas iestādes zīmogs

Paziņojums par

tipa apstiprinājumu (1)

tipa apstiprinājuma paplašināšanu (1)

tipa apstiprinājuma atteikumu (1)

tipa apstiprinājuma anulēšanu (1)

transportlīdzekļa tipam, ņemot vērā skaņas līmeni (Regula (ES) Nr. .../... (2), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. .../...).

Tipa apstiprinājuma numurs: ...

Paplašinājuma pamatojums: ...

I   IEDAĻA

| 0.1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ... |
| --- | --- |

0.1.

Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ...

| 0.2. | Tips: ... |
| --- | --- |

0.2.

Tips: ...

| 0.3. | Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums ir uz transportlīdzekļa (3): ...






  0.3.1. | Minētā marķējuma atrašanās vieta: ... |
| --- | --- | --- |

0.3.

Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums ir uz transportlīdzekļa (3): ...

0.3.1.

Minētā marķējuma atrašanās vieta: ...

| 0.4. | Transportlīdzekļa kategorija (4): ... |
| --- | --- |

0.4.

Transportlīdzekļa kategorija (4): ...

| 0.5. | Ražotāja uzņēmuma nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

0.5.

Ražotāja uzņēmuma nosaukums un adrese: ...

| 0.8. | Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es): ... |
| --- | --- |

0.8.

Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es): ...

| 0.9. | Ražotāja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

0.9.

Ražotāja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: ...

II   IEDAĻA

| 1. | Papildu informācija (vajadzības gadījumā): Skatīt papildpielikumu. |
| --- | --- |

1.

Papildu informācija (vajadzības gadījumā): Skatīt papildpielikumu.

| 2. | Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ... |
| --- | --- |

2.

Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...

| 3. | Testa protokola datums: ... |
| --- | --- |

3.

Testa protokola datums: ...

| 4. | Testa protokola numurs: ... |
| --- | --- |

4.

Testa protokola numurs: ...

| 5. | Piezīmes (ja ir): Skatīt papildpielikumu. |
| --- | --- |

5.

Piezīmes (ja ir): Skatīt papildpielikumu.

| 6. | Vieta: ... |
| --- | --- |

6.

Vieta: ...

| 7. | Datums: ... |
| --- | --- |

7.

Datums: ...

| 8. | Paraksts: ... |
| --- | --- |

8.

Paraksts: ...

| Pielikumi | : | Informācijas pakete
  Testa protokols (sistēmām) / testa rezultāti (visam transportlīdzeklim) |
| --- | --- | --- |

Pielikumi

:

Informācijas pakete

Testa protokols (sistēmām) / testa rezultāti (visam transportlīdzeklim)

---

(1)  Svītrot, ja nepiemēro.

(2)  OV: lūgums ievietot šīs regulas numuru.

(3)  Ja tipa identifikācijas līdzekļi satur rakstu zīmes, kas nav transportlīdzekļa tipu aprakstos, uz kuriem attiecas šis tipa apstiprinājuma sertifikāts, tad šādas rakstu zīmes dokumentā attēlo ar simbolu: "?" (piemērs: ABC??123??)

(4)  Kā noteikts Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļā.

Papildpielikums

ES tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr. ...

1.   Papildu informācija

1.1.   Jaudas avots

| 1.1.1. | Dzinēja ražotājs: ... |
| --- | --- |

1.1.1.

Dzinēja ražotājs: ...

| 1.1.2. | Ražotāja dzinēja kods: ... |
| --- | --- |

1.1.2.

Ražotāja dzinēja kods: ...

| 1.1.3. | Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW, ja ... min–1, vai maksimālā nepārtrauktā nominālā jauda (elektromotors) ... kW (1) |
| --- | --- |

1.1.3.

Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW, ja ... min–1, vai maksimālā nepārtrauktā nominālā jauda (elektromotors) ... kW (1)

| 1.1.4. | Uzpūtes iekārta(-as), marka un tips: ... |
| --- | --- |

1.1.4.

Uzpūtes iekārta(-as), marka un tips: ...

| 1.1.5. | Gaisa filtrs marka un tips: ... |
| --- | --- |

1.1.5.

Gaisa filtrs marka un tips: ...

| 1.1.6. | Ieplūdes trokšņu slāpētājs(-i), marka un tips: ... |
| --- | --- |

1.1.6.

Ieplūdes trokšņu slāpētājs(-i), marka un tips: ...

| 1.1.7. | Izplūdes trokšņu slāpētājs(-i), marka un tips: ... |
| --- | --- |

1.1.7.

Izplūdes trokšņu slāpētājs(-i), marka un tips: ...

| 1.1.8. | Katalizators(-i), marka un tips: ... |
| --- | --- |

1.1.8.

Katalizators(-i), marka un tips: ...

| 1.1.9. | Daļiņu filtrs(-i), marka un tips: ... |
| --- | --- |

1.1.9.

Daļiņu filtrs(-i), marka un tips: ...

1.2.   Transmisija

| 1.2.1. | Tips (mehāniskā, hidrauliskā, elektriskā u. c.): ... |
| --- | --- |

1.2.1.

Tips (mehāniskā, hidrauliskā, elektriskā u. c.): ...

1.3.   Ierīces bez dzinēja, kas paredzētas trokšņa samazināšanai: ...

2.   Testa rezultāti

2.1.   Braucoša transportlīdzekļa skaņas līmenis: ... dB(A)

2.2.   Stāvoša transportlīdzekļa skaņas līmenis: ... dB(A), ja ... min–1

| 2.2.1. | Saspiesta gaisa skaņas līmenis darba bremzēm: ... dB(A) |
| --- | --- |

2.2.1.

Saspiesta gaisa skaņas līmenis darba bremzēm: ... dB(A)

| 2.2.1. | Saspiesta gaisa skaņas līmenis stāvbremzēm: ... dB(A) |
| --- | --- |

2.2.1.

Saspiesta gaisa skaņas līmenis stāvbremzēm: ... dB(A)

| 2.2.1. | Saspiesta gaisa skaņas līmenis spiediena regulētāja aktivizēšanas brīdī: ... dB(A) |
| --- | --- |

2.2.1.

Saspiesta gaisa skaņas līmenis spiediena regulētāja aktivizēšanas brīdī: ... dB(A)

2.3.   Dati, ar kuriem sekmē hibrīda elektrotransportlīdzekļu lietošanas atbilstības testu gadījumā, iekšdedzes dzinējs nevar darboties, transportlīdzeklim stāvot

| 2.3.1. | Pārnesums (i) vai pārnesuma selektora pozīcija, kas izvēlēta testam: ... |
| --- | --- |

2.3.1.

Pārnesums (i) vai pārnesuma selektora pozīcija, kas izvēlēta testam: ...

| 2.3.2. | Darba slēdža pozīcija, veicot mērījumu Lwot,(i) (ja slēdzis ir uzstādīts) ... |
| --- | --- |

2.3.2.

Darba slēdža pozīcija, veicot mērījumu Lwot,(i) (ja slēdzis ir uzstādīts) ...

| 2.3.3. | Sākotnējā paātrinājuma garums lPA ... m |
| --- | --- |

2.3.3.

Sākotnējā paātrinājuma garums lPA ... m

| 2.3.4. | Transportlīdzekļa ātrums paātrinājuma sākumā ... km/h |
| --- | --- |

2.3.4.

Transportlīdzekļa ātrums paātrinājuma sākumā ... km/h

| 2.3.5. | Skaņas spiediena līmenis L wot,(i) ... dB(A) |
| --- | --- |

2.3.5.

Skaņas spiediena līmenis L wot,(i) ... dB(A)

3.   Piezīmes: ...

---

(1)  Svītrot, ja neattiecas.

II PIELIKUMS

Mehānisko transportlīdzekļu radītā trokšņa mērīšanas metodes un instrumenti

1.   MĒRĪŠANAS METODES

| 1.1. | Troksni, ko rada apstiprināšanai pieteiktais ES transportlīdzekļa tips, mēra pēc divām metodēm, kuras aprakstītas šo noteikumu pielikumā, transportlīdzeklim esot kustībā un transportlīdzeklim stāvot. Gadījumā ja hibrīda elektrotransportlīdzekļa iekšdedzes dzinējs nevar darboties, transportlīdzeklim stāvot, radīto troksni mēra tikai kustībā.
  Atbilstīgi V pielikuma specifikācijām, transportlīdzekļiem, kam tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa pārsniedz 2 800 kg, veic saspiesta gaisa trokšņa papildu mērījumu, transportlīdzeklim stāvot, ja atbilstošā bremžu iekārta ir transportlīdzekļa daļa. |
| --- | --- |

1.1.

Troksni, ko rada apstiprināšanai pieteiktais ES transportlīdzekļa tips, mēra pēc divām metodēm, kuras aprakstītas šo noteikumu pielikumā, transportlīdzeklim esot kustībā un transportlīdzeklim stāvot. Gadījumā ja hibrīda elektrotransportlīdzekļa iekšdedzes dzinējs nevar darboties, transportlīdzeklim stāvot, radīto troksni mēra tikai kustībā.

Atbilstīgi V pielikuma specifikācijām, transportlīdzekļiem, kam tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa pārsniedz 2 800 kg, veic saspiesta gaisa trokšņa papildu mērījumu, transportlīdzeklim stāvot, ja atbilstošā bremžu iekārta ir transportlīdzekļa daļa.

| 1.2. | Abus lielumus, kas izmērīti atbilstīgi šī pielikuma 1.1. punktā minētajiem testiem, ieraksta testa protokolā un veidlapā atbilstīgi paraugam, kas ietverts šo noteikumu I pielikuma 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

1.2.

Abus lielumus, kas izmērīti atbilstīgi šī pielikuma 1.1. punktā minētajiem testiem, ieraksta testa protokolā un veidlapā atbilstīgi paraugam, kas ietverts šo noteikumu I pielikuma 2. papildinājumā.

2.   MĒRINSTRUMENTI

2.1.   Akustiskie mērījumi

Skaņas līmeņa mērīšanas iekārtai ir skaņas-līmeņa precīzijas mērītājs vai ekvivalenta mērīšanas sistēma, kas atbilst prasībām 1. klases instrumentiem (kopā ar rekomendēto aizsargstiklu, ja tas tiek izmantots). Minētās prasības ir aprakstītas Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) publikācijas "IEC 61672-1:2002: Skaņas līmeņa precīzijas mērītāji" otrajā izdevumā.

Mērījumus veic, izmantojot akustiskā mērinstrumenta "ātro" atbildi un "A" svēruma līkni, kas arī aprakstīta "IEC 61672-1:2002". Gadījumā, ja izmanto sistēmu, kas paredz periodiski pārraudzīt A svērto skaņas spiediena līmeni, intervāls starp nolasījumiem nedrīkst pārsniegt 30 ms (milisekundes).

Veic instrumentu apkopi, un tos kalibrē saskaņā ar instrumentu ražotāja norādījumiem.

2.2.   Atbilstība prasībām

Akustisko mērinstrumentu atbilstību prasībām pārbauda pēc spēkā esoša atbilstības sertifikāta. Atbilstības sertifikātu uzskata par spēkā esošu, ja skaņas kalibrācijas ierīces sertifikācija par atbilstību standartiem ir veikta iepriekšējo 12 mēnešu laikā un instrumentu sistēmas sertifikācija par atbilstību standartiem ir veikta iepriekšējo 24 mēnešu laikā. Visus atbilstības testus veic laboratorija, kurai ir atļauja veikt kalibrēšanu saskaņā ar atbilstīgiem standartiem.

2.3.   Visas akustisko mērījumu sistēmas kalibrēšana mērījumu virknes veikšanai

Sākot un beidzot katru mērījumu virkni, visu akustisko mērījumu sistēmu pārbauda ar skaņas kalibratoru, kas atbilst prasībām, kuras piemēro vismaz 1. precīzijas klases skaņas kalibratoriem saskaņā ar IEC 60942: 2003. Neveicot papildu pielāgojumus, starpība starp nolasījumiem ir mazāka par vai vienāda ar 0,5 dB. Ja minētā vērtība ir pārsniegta, mērījumu rezultātus, kas iegūti pēc iepriekšējās apmierinošās pārbaudes, uzskata par nederīgiem.

2.4.   Instrumenti ātruma mērīšanai

Dzinēja apgriezienu skaitu mēra ar instrumentiem, kuru precizitāte ir ± 2 % vai augstāka pie dzinēja apgriezieniem, kas nepieciešami, lai mērījumi tiktu veikti.

Transportlīdzekļa ātrumu uz ceļa mēra ar instrumentiem, kuru precizitāte ir vismaz ± 0,5 km/h, izmantojot nepārtrauktas mērīšanas ierīces.

Ja testēšanā izmanto atsevišķus ātruma mērījumus, instrumentiatbilst specifikācijas robežām (vismaz ± 0,2 km/h).

2.5.   Meteoroloģiskie instrumenti

Meteoroloģiskajos instrumentos, ko izmanto, lai pārraudzītu apkārtējās vides apstākļus testa veikšanas laikā, iekļauj šādas ierīces, kuras atbilst vismaz šādiem precizitātes kritērijiem:

| — | temperatūras mērīšanas ierīce, ± 1 °C, |
| --- | --- |

—

temperatūras mērīšanas ierīce, ± 1 °C,

| — | vēja ātruma mērīšanas ierīce, ± 1,0 m/s, |
| --- | --- |

—

vēja ātruma mērīšanas ierīce, ± 1,0 m/s,

| — | barometriskā spiediena mērīšanas ierīce, ± 5 hPa, |
| --- | --- |

—

barometriskā spiediena mērīšanas ierīce, ± 5 hPa,

| — | relatīvā mitruma mērīšanas ierīce, ± 5 %. |
| --- | --- |

—

relatīvā mitruma mērīšanas ierīce, ± 5 %.

3.   MĒRĪŠANAS NOSACĪJUMI

3.1.   Testa vieta un apkārtnes nosacījumi

| 3.1.1. | Testa trases virsma un testa vietas izmēri atbilst ISO 10844:2011. Vietas virsma ir brīva no pulverveidīga sniega, garas zāles, irdenas augsnes vai izdedžiem. Tajā nedrīkst būt šķēršļi, kas varētu ietekmēt akustisko lauku mikrofona un skaņas avota tuvumā. Novērotājs, kurš veic mērījumus, atrodas tādā vietā, no kuras viņš nevar ietekmēt mērinstrumenta darbu. |
| --- | --- |

3.1.1.

Testa trases virsma un testa vietas izmēri atbilst ISO 10844:2011. Vietas virsma ir brīva no pulverveidīga sniega, garas zāles, irdenas augsnes vai izdedžiem. Tajā nedrīkst būt šķēršļi, kas varētu ietekmēt akustisko lauku mikrofona un skaņas avota tuvumā. Novērotājs, kurš veic mērījumus, atrodas tādā vietā, no kuras viņš nevar ietekmēt mērinstrumenta darbu.

| 3.1.2. | Mērījumus neveic sliktos laika apstākļos. Nodrošina, ka rezultātus neietekmē vēja brāzmas.
  Meteoroloģiskos instrumentus novieto blakus testa zonai 1,2 m ± 0,02 m augstumā. Mērījumus izdara, kad gaisa temperatūra ir no + 5 °C līdz + 40 °C.
  Testus neveic tad, ja trokšņa mērīšanas intervālā vēja ātrums, tai skaitā brāzmas, mikrofona augstumā pārsniedz 5 m/s.
  Trokšņa mērīšanas intervālā pieraksta lielumus, kas atspoguļo temperatūru, vēja ātrumu un virzienu, relatīvo mitrumu un barometrisko spiedienu.
  Veicot nolasījumus, neņem vērā tādus maksimālos trokšņa impulsus, kas šķietami nav saistīti ar vispārējā skaņas līmeņa pazīmēm transportlīdzekļa līmenī.
  Fona troksni mēra 10 sekundes ilgi tūlīt pirms un pēc transportlīdzekļa testu virknes. Mērījumus izdara ar tiem pašiem mikrofoniem, un mikrofoni ir novietoti tāpat kā testa laikā. Ziņo par A svērto novērtēto maksimālo skaņas spiediena līmeni.
  Fona troksnis (tai skaitā vēja radītais troksnis) ir vismaz 10 dB zemāks par transportlīdzekļa testa laikā radīto A svērto maksimālo skaņas spiediena līmeni. Ja atšķirība starp fona troksni un izmērīto troksni ir starp 10 un 15 dB(A), tad, lai aprēķinātu testu rezultātus, atbilstīgo labojumu atņem no trokšņa līmeņa mērītāja datiem, kā parādīts šajā tabulā:











  Atšķirība starp fona troksni un mērāmo troksni dB(A) | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Labojums dB(A) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

3.1.2.

Mērījumus neveic sliktos laika apstākļos. Nodrošina, ka rezultātus neietekmē vēja brāzmas.

Meteoroloģiskos instrumentus novieto blakus testa zonai 1,2 m ± 0,02 m augstumā. Mērījumus izdara, kad gaisa temperatūra ir no + 5 °C līdz + 40 °C.

Testus neveic tad, ja trokšņa mērīšanas intervālā vēja ātrums, tai skaitā brāzmas, mikrofona augstumā pārsniedz 5 m/s.

Trokšņa mērīšanas intervālā pieraksta lielumus, kas atspoguļo temperatūru, vēja ātrumu un virzienu, relatīvo mitrumu un barometrisko spiedienu.

Veicot nolasījumus, neņem vērā tādus maksimālos trokšņa impulsus, kas šķietami nav saistīti ar vispārējā skaņas līmeņa pazīmēm transportlīdzekļa līmenī.

Fona troksni mēra 10 sekundes ilgi tūlīt pirms un pēc transportlīdzekļa testu virknes. Mērījumus izdara ar tiem pašiem mikrofoniem, un mikrofoni ir novietoti tāpat kā testa laikā. Ziņo par A svērto novērtēto maksimālo skaņas spiediena līmeni.

Fona troksnis (tai skaitā vēja radītais troksnis) ir vismaz 10 dB zemāks par transportlīdzekļa testa laikā radīto A svērto maksimālo skaņas spiediena līmeni. Ja atšķirība starp fona troksni un izmērīto troksni ir starp 10 un 15 dB(A), tad, lai aprēķinātu testu rezultātus, atbilstīgo labojumu atņem no trokšņa līmeņa mērītāja datiem, kā parādīts šajā tabulā:

Atšķirība starp fona troksni un mērāmo troksni dB(A)

10

11

12

13

14

15

Labojums dB(A)

0,5

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

3.2.   Transportlīdzeklis

| 3.2.1. | Testējamais transportlīdzeklis ir tādu transportlīdzekļu paraugs, ko paredzēts laist tirgū un ko ražotājs ir atlasījis, vienojoties ar tehnisko dienestu, kā atbilstošu šīs regulas prasībām. Mērījumus veic bez piekabēm, izņemot gadījumu, ja transportlīdzekļi nav atdalāmi. Pēc ražotāja lūguma mērījumus var veikt transportlīdzekļiem ar paceļamu(-ām) asi(-īm) paceltā stāvoklī.
  Mērījumus veic transportlīdzekļiem pie testa masas mt, kas noteikta saskaņā ar šādu tabulu:






  Transportlīdzekļa kategorija | Transportlīdzekļa testa masa (mt) |
| --- | --- | --- |
| M1 | mt = mro |
| N1 | mt = mro |
| N2, N3 | mt = 50 kg uz kW nominālās dzinēja jaudas |
| Papildu kravu, lai sasniegtu transportlīdzekļa testa masu, novieto virs velkošās(-ām) pakaļējās(-ām) ass(-īm). Papildu krava ir ierobežota līdz 75 % no tehniski pieļaujamās maksimālās pilnās masas, kas atļauta uz aizmugurējās ass. Testa masa sasniedz ar ± 5 % pielaidi. |
| Ja papildu kravas smaguma centru nevar iecentrēt ar aizmugurējās ass centru, transportlīdzekļa testa masa nepārsniedz uz priekšējās ass un aizmugurējās ass pieļaujamās kravas summu nepārslogotā stāvoklī, pieskaitot papildu kravu. |
| Testa masai transportlīdzekļiem ar vairāk nekā divām asīm ir tāda pati kā divasu transportlīdzeklim. |
| M2, M3 | mt = mro – apkalpes locekļa masa (ja vajadzīgs) |
| vai, ja testus veic ar nepabeigtu transportlīdzekli, kuram nav virsbūves: |
| mt = 50 kg uz kW nominālās dzinēja jaudas attiecīgi saskaņā ar minētajiem nosacījumiem (skatīt N2, N3 kategoriju). |

3.2.1.

Testējamais transportlīdzeklis ir tādu transportlīdzekļu paraugs, ko paredzēts laist tirgū un ko ražotājs ir atlasījis, vienojoties ar tehnisko dienestu, kā atbilstošu šīs regulas prasībām. Mērījumus veic bez piekabēm, izņemot gadījumu, ja transportlīdzekļi nav atdalāmi. Pēc ražotāja lūguma mērījumus var veikt transportlīdzekļiem ar paceļamu(-ām) asi(-īm) paceltā stāvoklī.

Mērījumus veic transportlīdzekļiem pie testa masas mt, kas noteikta saskaņā ar šādu tabulu:

Transportlīdzekļa kategorija

Transportlīdzekļa testa masa (mt)

M1

mt = mro

N1

mt = mro

N2, N3

mt = 50 kg uz kW nominālās dzinēja jaudas

Papildu kravu, lai sasniegtu transportlīdzekļa testa masu, novieto virs velkošās(-ām) pakaļējās(-ām) ass(-īm). Papildu krava ir ierobežota līdz 75 % no tehniski pieļaujamās maksimālās pilnās masas, kas atļauta uz aizmugurējās ass. Testa masa sasniedz ar ± 5 % pielaidi.

Ja papildu kravas smaguma centru nevar iecentrēt ar aizmugurējās ass centru, transportlīdzekļa testa masa nepārsniedz uz priekšējās ass un aizmugurējās ass pieļaujamās kravas summu nepārslogotā stāvoklī, pieskaitot papildu kravu.

Testa masai transportlīdzekļiem ar vairāk nekā divām asīm ir tāda pati kā divasu transportlīdzeklim.

M2, M3

mt = mro – apkalpes locekļa masa (ja vajadzīgs)

vai, ja testus veic ar nepabeigtu transportlīdzekli, kuram nav virsbūves:

mt = 50 kg uz kW nominālās dzinēja jaudas attiecīgi saskaņā ar minētajiem nosacījumiem (skatīt N2, N3 kategoriju).

| 3.2.2. | Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma M2, M3, N2 vai N3 kategorijas transportlīdzekli uzskata par tā pabeigta tipa paraugu, ja testus veic ar nepabeigtu transportlīdzekli, kuram nav virsbūves. Veicot testu ar nepabeigtu transportlīdzekli, visus attiecīgos skaņas izolācijas materiālus, paneļus un trokšņa slāpēšanas sastāvdaļas un sistēmas piestiprina transportlīdzeklim, kā to paredzējis ražotājs, izņemot to virsbūves daļu, ko izgatavo vēlākā posmā.
  Ja ir piestiprināta papildu degvielas tvertne vai oriģinālā degvielas tvertne tiek novietota citur, jauns tests nav jāveic, ar nosacījumu, ka nav mainītas citas transportlīdzekļa daļas vai struktūras, kas acīmredzami ietekmē skaņas emisiju. |
| --- | --- |

3.2.2.

Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma M2, M3, N2 vai N3 kategorijas transportlīdzekli uzskata par tā pabeigta tipa paraugu, ja testus veic ar nepabeigtu transportlīdzekli, kuram nav virsbūves. Veicot testu ar nepabeigtu transportlīdzekli, visus attiecīgos skaņas izolācijas materiālus, paneļus un trokšņa slāpēšanas sastāvdaļas un sistēmas piestiprina transportlīdzeklim, kā to paredzējis ražotājs, izņemot to virsbūves daļu, ko izgatavo vēlākā posmā.

Ja ir piestiprināta papildu degvielas tvertne vai oriģinālā degvielas tvertne tiek novietota citur, jauns tests nav jāveic, ar nosacījumu, ka nav mainītas citas transportlīdzekļa daļas vai struktūras, kas acīmredzami ietekmē skaņas emisiju.

| 3.2.3. | Riepu rites skaņas emisijas ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 661/2009 par mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošību. Riepas, ko izmanto testam, atbilst transportlīdzeklim, tās izvēlas transportlīdzekļa ražotājs un norāda šīs regulas I pielikuma 2. papildinājuma papildpielikumā. Tās atbilst vienam no to riepu izmēriem, kuras transportlīdzeklim paredzētas kā oriģinālais aprīkojums. Riepas ir vai būs pieejamas tirgū kopā ar transportlīdzekli (1). Riepas ir piesūknētas līdz transportlīdzekļa ražotāja ieteiktajam spiedienam transportlīdzekļa testa masai. Riepām ir vismaz 1,6 mm vītnes dziļums. |
| --- | --- |

3.2.3.

Riepu rites skaņas emisijas ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 661/2009 par mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošību. Riepas, ko izmanto testam, atbilst transportlīdzeklim, tās izvēlas transportlīdzekļa ražotājs un norāda šīs regulas I pielikuma 2. papildinājuma papildpielikumā. Tās atbilst vienam no to riepu izmēriem, kuras transportlīdzeklim paredzētas kā oriģinālais aprīkojums. Riepas ir vai būs pieejamas tirgū kopā ar transportlīdzekli (1). Riepas ir piesūknētas līdz transportlīdzekļa ražotāja ieteiktajam spiedienam transportlīdzekļa testa masai. Riepām ir vismaz 1,6 mm vītnes dziļums.

| 3.2.4. | Pirms tiek veikti mērījumi, panāk, ka transportlīdzekļa dzinējs darbojas normālos darba apstākļus. |
| --- | --- |

3.2.4.

Pirms tiek veikti mērījumi, panāk, ka transportlīdzekļa dzinējs darbojas normālos darba apstākļus.

| 3.2.5. | Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar vairāk nekā divu riteņu piedziņu, to testē, izmantojot piedziņu, kas paredzēta braukšanai pa normāliem ceļiem. |
| --- | --- |

3.2.5.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar vairāk nekā divu riteņu piedziņu, to testē, izmantojot piedziņu, kas paredzēta braukšanai pa normāliem ceļiem.

| 3.2.6. | Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar vienu vai vairākiem ventilatoriem ar automātisku iedarbināšanas mehānismu, izdarot mērījumus, šīs sistēmas darbību nekavē. |
| --- | --- |

3.2.6.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar vienu vai vairākiem ventilatoriem ar automātisku iedarbināšanas mehānismu, izdarot mērījumus, šīs sistēmas darbību nekavē.

| 3.2.7. | Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar trokšņa slāpēšanas sistēmu, kas satur šķiedrainus materiālus, izplūdes sistēma pirms testa veikšanas ir kondicionējama saskaņā ar IV pielikumu. |
| --- | --- |

3.2.7.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar trokšņa slāpēšanas sistēmu, kas satur šķiedrainus materiālus, izplūdes sistēma pirms testa veikšanas ir kondicionējama saskaņā ar IV pielikumu.

4.   TESTA METODES

4.1.   Trokšņa mērīšana, transportlīdzekļiem esot kustībā

4.1.1.   Vispārīgi testu nosacījumi

Uz mērījumu trases atzīmē divas līnijas AA' un BB', kas ir paralēlas līnijai PP' un atrodas attiecīgi 10 metrus pirms un pēc PP' līnijas.

Katrā transportlīdzekļa pusē un attiecībā uz katru pārnesumu veic vismaz četrus mērījumus. Regulējot mērierīci, var veikt iepriekšējus mērījumus, tomēr tos neņem vērā.

Mikrofonu novieto 7,5 m ± 0,05 m attālumā no atskaites līnijas CC′ uz trases un 1,2 m ± 0,02 m virs zemes.

Atskaites asis brīva lauka apstākļos (sk. IEC 61672-1:2002) ir horizontālas un vērstas perpendikulāri virzienā uz transportlīdzekļa braukšanas trajektorijas līniju CC'.

4.1.2.   Īpaši testa nosacījumi transportlīdzekļiem

4.1.2.1.   M1, M2 ≤ 3 500 kg, N1 kategorijas transportlīdzekļi

Transportlīdzekļa centra līnijas trajektorijai visa testa laikā kopš tuvošanās AA' līnijai līdz tam, kamēr transportlīdzekļa aizmugure šķērso BB' līniju, ir jāatrodas cik vien iespējams tuvu CC' līnijai. Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar vairāk nekā divu riteņu piedziņu, to testē, izmantojot piedziņu, kas paredzēta braukšanai pa normāliem ceļiem.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar papildu manuālo pārnesumkārbu vai ar vairāku pārnesumu asi, izmanto stāvokli, ko lieto normālai braukšanai pilsētā. Visos gadījumos neņem vērā pārnesumskaitļus lēnai kustībai, transportlīdzekļa novietošanai vai bremzēšanai.

Transportlīdzekļa testa masa ir masa saskaņā ar 3.2.1. punkta tabulu.

Testa ātrums vtest ir 50 km/h ± 1 km/h. Testa ātrums ir sasniegts tad, kad atskaites punkts ir uz PP' līnijas.

4.1.2.1.1.   Jaudas attiecība pret masu (PMR)

PMR aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Formula, kur Pn mēra kW un mt mēra kg saskaņā ar šā pielikuma 3.2.1. punktu.

PMR – bezdimensionālu lielumu – izmanto paātrinājuma aprēķināšanai.

4.1.2.1.2.   Paātrinājuma aprēķināšana

Paātrinājuma aprēķinus veic tikai M1, N1 un M2 ≤ 3 500 kg kategorijām.

Visus paātrinājumus aprēķina, izmantojot dažādus transportlīdzekļa ātrumus testa trasē. Minētās formulas izmanto, lai aprēķinātu wot i, awot i+1 un wot test. Ātrumu vai nu uz AA', vai PP' līnijas definē kā transportlīdzekļa ātrumu tad, kad atskaites punkts šķērso AA' (vAA') vai PP' (vPP') līniju. Ātrumu uz BB' līnijas definē, kad transportlīdzekļa aizmugure šķērso BB' (vBB') līniju. Paātrinājuma aprēķināšanai izmantoto metodi norāda testa protokolā.

Atbilstīgi transportlīdzekļa atskaites punkta definīcijai turpmāk minētajā formulā transportlīdzekļa garumam (lveh) ir citas vērtības. Ja atskaites punkts atrodas transportlīdzekļa priekšā, tad l = lveh, vidū: l = 1⁄2 lveh un aizmugurē: l = 0.

4.1.2.1.2.1.   Aprēķināšanas procedūra transportlīdzekļiem ar manuālo pārnesumkārbu, automatizēto pārnesumkārbu, adaptīvo pārnesumkārbu un bezpakāpju variatoru transmisijām (CVT), kas testēti ar nebloķētiem pārnesumskaitļiem, ir šāda:

Formula

awot test, ko izmanto, lai noteiktu pārnesuma izvēli, ir vidējais lielums no četriem awot test, i katrā spēkā esošu mērījumu posmā.

Var izmantot sākotnēju paātrinājumu. Akseleratora piespiešanas punkts pirms AA' līnijas norāda transportlīdzeklī un testa protokolā.

4.1.2.1.2.2.   Aprēķināšanas procedūra transportlīdzekļiem ar automatizēto pārnesumkārbu, adaptīvo pārnesumkārbu un CVT, kas testēti ar nebloķētiem pārnesumskaitļiem, ir šāda:

awot test, ko izmanto, lai noteiktu pārnesuma izvēli, ir vidējais lielums no četriem awot test, i katrā spēkā esošu mērījumu posmā.

Ja ierīces vai līdzekļus, kas aprakstīti 4.1.2.1.4.2. punktā, var izmantot, lai kontrolētu pārnesumkārbas darbību ar mērķi nodrošināt atbilstību testa prasībām, aprēķina awot test, izmantojot šādu formulu:

Formula

Var izmantot sākotnēju paātrinājumu.

Ja netiek izmantotas nekādas ierīces vai līdzekļi, kas aprakstīti 4.1.2.1.4.2. punktā, aprēķina awot test, izmantojot šādu formulu:

Formula

awot test PP-BB: paātrinājums starp punktu PP un BB

Sākotnējo paātrinājumu neizmanto.

Akseleratoru piespiež tad, kad transportlīdzekļa atskaites punkts šķērso AA' līniju.

4.1.2.1.2.3.   Mērķa paātrinājums

Mērķa paātrinājums a urban ir tipisks paātrinājums pilsētas satiksmē, un to iegūst no statistikas pētījumiem. Tā ir funkcija, kas ir atkarīga no transportlīdzekļa PMR.

Mērķa paātrinājumu a urban aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Formula

4.1.2.1.2.4.   Atskaites paātrinājums

Atskaites paātrinājums awot ref ir nepieciešamais paātrinājums paātrinājuma testa laikā testa trasē. Tā ir funkcija, kas ir atkarīga no transportlīdzekļa PMR. Šī funkcija katrai transportlīdzekļu kategorijai ir atšķirīga.

Atskaites paātrinājumu awot ref aprēķina, izmantojot šādas formulas:

Formula ja PMR ≥ 25

awot ref= Formula ja PMR ≥ 25

4.1.2.1.3.   Daļējas jaudas koeficients kP

Daļējas jaudas koeficientu kP (skatīt 4.1.3.1. punktu) izmanto M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu paātrinājuma testa rezultātu un pastāvīgā ātruma testa rezultātu svērtajai kombinācijai.

Citos gadījumos, izņemot atsevišķu pārnesumu testēšanu, a wot ref izmanto a wot test vietā (skatīt 4.1.3.1. punktu).

4.1.2.1.4.   Pārnesumskaitļa izvēle

Pārnesumskaitļu izvēle testiem ir atkarīga no to īpašā paātrināšanas potenciāla awot pie jaudas ar pilnībā atvērtu droseļvārstu saskaņā ar atskaites paātrinājumu awot ref, kas nepieciešams paātrinājuma ar pilnībā atvērtu droseļvārstu testam.

Dažiem transportlīdzekļiem var būt dažādas transmisijas programmas vai veidi (piemēram, sporta, ziemas, pielāgojamie). Ja transportlīdzeklim ir dažādu veidu piekļuve paātrinājumiem, kurus var izmantot, transportlīdzekļa ražotājs pierāda, kamēr tehniskais dienests ir apmierināts, ka transportlīdzeklis ir testēts tādā veidā, kā tas sasniedz paātrinājumu, esot vistuvāk a wot ref.

4.1.2.1.4.1.   Transportlīdzekļi ar manuālajām pārnesumkārbām, automatizētajām pārnesumkārbām, adaptīvajām pārnesumkārbām vai CVT, kas testēti ar bloķētu pārnesumskaitli

Pārnesumskaitļu izvēlei ir iespējami šādi nosacījumi:

| a) | ja viens konkrēts pārnesumskaitlis rada paātrinājumu ar pielaidi 5 % apmērā no atskaites paātrinājuma awot ref, nepārsniedzot 2,0 m/s2, testēt ar šo pārnesumskaitli; |
| --- | --- |

a)

ja viens konkrēts pārnesumskaitlis rada paātrinājumu ar pielaidi 5 % apmērā no atskaites paātrinājuma awot ref, nepārsniedzot 2,0 m/s2, testēt ar šo pārnesumskaitli;

| b) | ja neviens no pārnesumskaitļiem nerada vajadzīgo paātrinājumu, tad izvēlas pārnesumskaitli i ar paātrinājumu, kas lielāks par atskaites pārnesumu, un pārnesumskaitli i + 1 ar paātrinājumu, kas mazāks par atskaites pārnesumu. Ja paātrinājuma lielums pārnesumskaitlī i nepārsniedz 2,0 m/s2, testam izmanto abus pārnesumskaitļus. Svērto proporciju salīdzinājumā ar atskaites paātrinājumu awot ref aprēķina šādi: |
| --- | --- |

b)

ja neviens no pārnesumskaitļiem nerada vajadzīgo paātrinājumu, tad izvēlas pārnesumskaitli i ar paātrinājumu, kas lielāks par atskaites pārnesumu, un pārnesumskaitli i + 1 ar paātrinājumu, kas mazāks par atskaites pārnesumu. Ja paātrinājuma lielums pārnesumskaitlī i nepārsniedz 2,0 m/s2, testam izmanto abus pārnesumskaitļus. Svērto proporciju salīdzinājumā ar atskaites paātrinājumu awot ref aprēķina šādi:

| c) | ja pārnesumskaitļa paātrinājums i pārsniedz 2,0 m/s2, izmanto pirmo pārnesumskaitli, kas rada paātrinājumu, kurš mazāks par 2,0 m/s2, ja vien pārnesumskaitlis i + 1 nodrošina paātrinājumu, kas mazāks par aurban. Šajā gadījumā izmanto divus pārnesumus, i un i + 1, tostarp pārnesumu i ar paātrinājumu, kas pārsniedz 2,0 m/s2. Citos gadījumos neizmanto nekādus citus pārnesumus. Testa laikā panākto paātrinājumu awot test izmanto, lai awot ref vietā aprēķinātu daļējas jaudas koeficientu kP; |
| --- | --- |

c)

ja pārnesumskaitļa paātrinājums i pārsniedz 2,0 m/s2, izmanto pirmo pārnesumskaitli, kas rada paātrinājumu, kurš mazāks par 2,0 m/s2, ja vien pārnesumskaitlis i + 1 nodrošina paātrinājumu, kas mazāks par aurban. Šajā gadījumā izmanto divus pārnesumus, i un i + 1, tostarp pārnesumu i ar paātrinājumu, kas pārsniedz 2,0 m/s2. Citos gadījumos neizmanto nekādus citus pārnesumus. Testa laikā panākto paātrinājumu awot test izmanto, lai awot ref vietā aprēķinātu daļējas jaudas koeficientu kP;

| d) | ja transportlīdzeklim ir pārnesumkārba, kurā ir tikai viena pārnesumskaitļa izvēle, paātrinājuma testu veic, izvēloties šo transportlīdzekļa pārnesumu. Iegūto paātrinājumu tad izmanto, lai awot ref vietā aprēķinātu daļējas jaudas koeficientu kP; |
| --- | --- |

d)

ja transportlīdzeklim ir pārnesumkārba, kurā ir tikai viena pārnesumskaitļa izvēle, paātrinājuma testu veic, izvēloties šo transportlīdzekļa pārnesumu. Iegūto paātrinājumu tad izmanto, lai awot ref vietā aprēķinātu daļējas jaudas koeficientu kP;

| e) | ja nominālais dzinēja apgriezienu skaits pārnesumskaitlī tiek pārsniegts, pirms transportlīdzeklis šķērso BB' līniju, ir jāizmanto nākošais augstākais pārnesums. |
| --- | --- |

e)

ja nominālais dzinēja apgriezienu skaits pārnesumskaitlī tiek pārsniegts, pirms transportlīdzeklis šķērso BB' līniju, ir jāizmanto nākošais augstākais pārnesums.

4.1.2.1.4.2.   Transportlīdzekļi ar automatizēto pārnesumkārbu, adaptīvajām pārnesumkārbām un CVT, kas testēti ar nebloķētu pārnesumskaitli

Izmanto pārnesuma selektora pozīciju pilnībā automātiskai darbībai.

Paātrinājuma lielumu awot test aprēķina tā, kā norādīts 4.1.2.1.2.2. punktā.

Tad tests var ietvert pārnesuma maiņu uz zemāku amplitūdu un lielāku paātrinājumu. Pārnesuma maiņa uz augstāku amplitūdu un zemāku paātrinājumu nav atļauta. Izvairās no pārnesuma pārslēgšanās uz tādu pārnesumskaitli, kuru neizmanto braukšanai pilsētā.

Tāpēc ir atļauts izveidot un izmantot elektroniskas vai mehāniskas ierīces, tostarp alternatīvas pārnesuma izvēles stāvokļus, lai novērstu pārnesumskaitļa pārslēgšanos uz pārnesumu, ko parasti neizmanto īpašos testa apstākļos, braucot pilsētā.

Sasniegtais testa paātrinājums a wot test ir lielāks par vai vienāds ar aurban.

Ja iespējams, ražotājs veic visu iespējamo, lai izvairītos no testa paātrinājuma vērtības awot test, kas lielāka par 2,0 m/s2.

Sasniegto paātrinājumu awot test tad izmanto, lai awot ref vietā aprēķinātu daļējas jaudas koeficientu kP (skatīt 4.1.2.1.3. punktu).

4.1.2.1.5.   Paātrinājuma tests

Ražotājs nosaka atskaites punktu AA' līnijas priekšā, kur akselerators jāpiespiež līdz galam. Akselerators ir pilnībā piespiests (cik ātri vien iespējams), kad transportlīdzekļa atskaites punkts sasniedz noteikto punktu. Akseleratoru tur šajā piespiestajā stāvoklī, līdz transportlīdzekļa aizmugure sasniedz BB' līniju. Pēc tam akseleratora vadības ierīci atlaiž, cik iespējams ātri. Akseleratora piespiešanas punktu pirms AA' līnijas norāda testa protokolā. Tehniskajam dienestam ir iespēja veikt iepriekšēju testu.

Šarnīrveida transportlīdzekļa gadījumā, kas sastāv no divām neatdalām vienībām, ko uzskata par vienu transportlīdzekli, nosakot, kad tiek šķērsota BB' līnija, puspiekabi neņem vērā.

4.1.2.1.6.   Konstantā ātruma tests

Konstantā ātruma testu veic ar to pašu pārnesumu(-iem), kas paredzēts(-i) paātrinājuma testam un pie konstanta ātruma 50 km/h ar pielaidi ± 1 km/h starp līniju AA' un līniju BB'. Konstantā ātruma testa laikā paātrinājuma kontroli noregulē tā, lai, kā norādīts, starp līniju AA' un līniju BB' uzturētu konstantu ātrumu. Ja pārnesumu nobloķē paātrinājuma testa veikšanai, to pašu pārnesumu nobloķē konstantā ātruma testa veikšanai.

Konstantā ātruma tests nav jāveic transportlīdzekļiem ar PMR < 25.

4.1.2.2.   M2 ≤ 3 500 kg, M3, N2, N3 kategoriju transportlīdzekļi

Transportlīdzekļa centra līnijas trajektorija visa testa laikā kopš tuvošanās AA' līnijai līdz tam, kamēr transportlīdzekļa aizmugure šķērso BB' līniju, atrodas cik vien iespējams tuvu CC' līnijai. Testu veic bez piekabes vai puspiekabes. Ja piekabi nevar atdalīt no velkošā transportlīdzekļa, BB' līnijas šķērsošanā piekabi neņem vērā. Ja transportlīdzeklis ietver aprīkojumu, piemēram, betona maisītāju, kompresoru utt., šis aprīkojums testa veikšanas laikā nedarbojas. Transportlīdzekļa testa masai jābūt saskaņā ar 3.2.1. punktā sniegto tabulu.

Mērķnosacījumi M2 > 3 500 kg, N2 kategorijai:

Kad atskaites punkts šķērso BB' līniju, dzinēja apgriezieni nBB' ir no 70 % līdz 74 % no apgriezienu skaita S, pie kura dzinējs attīsta savu maksimālo jaudu, un transportlīdzekļa ātrums ir 35 km/h ± 5 km/h. Starp AA' līniju un BB' līniju nodrošina stabilu paātrinājumu.

Mērķnosacījumi M3, N3 kategorijai:

Kad atskaites punkts šķērso BB' līniju, dzinēja apgriezieni nBB' ir no 85 % līdz 89 % no apgriezienu skaita S, pie kura dzinējs attīsta savu maksimālo jaudu, un transportlīdzekļa ātrums ir 35 km/h ± 5 km/h. Starp AA' līniju un BB' līniju nodrošina stabilu paātrinājumu.

4.1.2.2.1.   Pārnesumskaitļa izvēle

4.1.2.2.1.1.   Transportlīdzekļi ar manuālo pārnesumkārbu

Jānodrošina stabils paātrinājums. Pārnesuma izvēli nosaka mērķnosacījumi. Ja ātrumu atšķirība pārsniedz doto pielaidi, tad testē divus pārnesumus, vienu, kas ir augstāks, un otru, kas ir zemāks par mērķātrumu.

Ja vairāk nekā viens pārnesums atbilst mērķnosacījumiem, izvēlas to pārnesumu, kas ir tuvākais 35 km/h. Ja neviens pārnesums neatbilst mērķnosacījumam attiecībā uz vtest, testē abus pārnesumus, vienu, kas ir lielāks, un otru, kas ir mazāks par vtest. Mērķa dzinēja apgrieziena skaitu sasniedz visos apstākļos.

Nodrošina stabilu paātrinājumu. Ja kādā pārnesumā nevar nodrošināt stabilu paātrinājumu, šo pārnesumu neņem vērā.

4.1.2.2.1.2.   Transportlīdzekļi ar automatizētajām pārnesumkārbām, adaptīvajām pārnesumkārbām un CVT

Izmanto pārnesuma selektora pozīciju pilnībā automātiskai darbībai. Pēc tam tests var ietvert pārnesuma maiņu uz zemāku amplitūdu un lielāku paātrinājumu. Pārnesuma maiņa uz augstāku amplitūdu un zemāku paātrinājumu nav atļauta. Pie noteiktajiem testa nosacījumiem izvairās no pārnesuma pārslēgšanās uz pārnesumskaitli, ko neizmanto braukšanai pilsētā. Tāpēc ir atļauts izveidot un izmantot elektroniskas vai mehāniskas ierīces, lai novērstu pārslēgšanos uz pārnesumskaitli, kuru parasti neizmanto pie noteiktajiem testa nosacījumiem, braucot pilsētā.

Ja transportlīdzeklim ir tāda modeļa transmisija, kura nodrošina tikai viena pārnesuma izvēli (piedziņu), kas testa laikā ierobežo dzinēja apgriezienu skaitu, transportlīdzekli testē, izmantojot tikai mērķa transportlīdzekļa ātrumu. Ja transportlīdzeklim ir tāda dzinēja un transmisijas kombinācija, kas neatbilst 4.1.2.2.1.1. punkta prasībām, transportlīdzekli testē, izmantojot tikai mērķa transportlīdzekļa ātrumu. Mērķa transportlīdzekļa ātrums (vBB') testa vajadzībām ir = 35 km/h ± 5 km/h. Pārnesuma maiņa uz augstāku amplitūdu un zemāku paātrinājumu ir atļauta pēc tam, kad transportlīdzekļa atskaites punkts šķērso PP' līniju. Veic divus testus, vienu ar galīgo testa ātrumu Formula, un otru ar galīgo testa ātrumu Formula. Protokolā minamais skaņas līmenis ir tas rezultāts, kas iegūts testa laikā ar augstāko dzinēja apgriezienu skaitu attālumā no AA' līnijas līdz BB' līnijai.

4.1.2.2.2.   Paātrinājuma tests

Kad transportlīdzekļa atskaites punkts sasniedz AA' līniju, akseleratora kontrolierīci pilnībā piespiež (nedarbinot automātisko pārslēdzēju uz zemāku amplitūdu kā to, kādu parasti izmanto braukšanai pilsētā) un tur pilnīgi piespiesta, līdz transportlīdzekļa aizmugure šķērso BB' līniju, bet atskaites punkts ir vismaz 5 m aiz BB' līnijas. Pēc tam akseleratora kontrolierīci atlaiž.

Šarnīrveida transportlīdzekļa gadījumā, kas sastāv no divām neatdalām vienībām, ko uzskata par vienu transportlīdzekli, nosakot, kad tiek šķērsota BB' līnija, puspiekabi neņem vērā.

4.1.3.   Rezultātu interpretācija

Atzīmē maksimālo A-svēruma skaņas spiediena līmeni, kas uzrādās katru reizi, kad transportlīdzeklis pārvietojas starp līnijām AA' un BB'. Ja ir novērota trokšņa kulminācija, kas acīmredzami pārsniedz vispārīgo skaņas spiediena līmeni, mērījumu neņem vērā. Katrā transportlīdzekļa pusē pie katra pārnesumskaitļa izdara vismaz četrus testa mērījumus katram testa nosacījumam. Kreiso un labo pusi var mērīt vienlaicīgi vai secīgi. Lai aprēķinātu galīgo rezultātu dotajai transportlīdzekļa pusei, izmanto pirmos četrus spēkā esošos secīgu mērījumu rezultātus 2 dB(A) ietvaros, kas ļauj izslēgt spēkā neesošus rezultātus (skatīt 3.1. punktu). Katras puses rezultātu vidējo vērtību aprēķina atsevišķi. Starprezultāts ir augstākais lielums no divām vidējām vērtībām, kas matemātiski noapaļots līdz pirmajai decimāldaļai.

Ātruma mērījumus pie AA', BB' un PP' līnijas atzīmē un izmanto, lai aprēķinātu pirmo lielāko ciparu pēc decimāldaļas.

Aprēķināto paātrinājumu awot test pieraksta līdz otrajam ciparam pēc decimāldaļas.

4.1.3.1.   M1, N1 un M2 ≤ 3 500 kg kategoriju transportlīdzekļi

Aprēķinātas vērtības paātrinājuma testam un konstanta ātruma testam nosaka šādi:

Formula

Formula

Kur Formula

Ja tiek izdarīts tests ar vienu pārnesumskaitli, tad testa vērtības ir katrā testā iegūtie testa rezultāti.

Galīgo rezultātu aprēķina, apvienojot Lwot rep un Lcrs rep. Vienādojums ir:

Formula

No svērtā faktora kP iegūst daļējas jaudas koeficientu braukšanai pilsētā. Citos gadījumos, kad ir veikts tests ar vairāk nekā vienu pārnesumu, kP aprēķina šādi:

Formula

Ja testa veikšanai ir paredzēts tikai viens pārnesums, kP ir:

Formula

Gadījumos, kad awot test ir mazāks par aurban:

kP = 0

4.1.3.2.   M2 > 3 500 kg, M3, N2, N3 kategoriju transportlīdzekļi

Ja testē vienu pārnesumu, galīgais rezultāts ir vienāds ar starprezultātu. Ja testē divus pārnesumus, aprēķina starprezultātu vidējo aritmētisko lielumu.

4.2.   Stāvošu transportlīdzekļu radītā trokšņa mērījumi

4.2.1.   Skaņas līmenis transportlīdzekļu tuvumā

Mērījumu rezultātus iekļauj I pielikuma 2. papildinājuma papildpielikumā minētajā testa protokolā.

4.2.2.   Akustiskie mērījumi

Mērījumu veikšanai izmanto precīzijas skaņas līmeņa mērītāju vai līdzvērtīgu mērīšanas sistēmu, kas definēta 2.1. punktā

4.2.3.   Testa vieta – vietējie apstākļi, kā minēts papildinājuma 2. un 3.a līdz 3.d. attēlā

4.2.3.1.   Mikrofona tuvumā nav nekādu šķēršļu, kas varētu ietekmēt akustisko lauku, un neviens neatrodas starp mikrofonu un trokšņa avotu. Mērījumu novērotājs novietojas tā, lai neietekmētu mērījumu nolasīšanu.

4.2.4.   Traucējošas skaņas un vēja radītie traucējumi

Mērinstrumentu rādījumi, ko rada fona troksnis un vējš, ir vismaz par 10 dB(A) zemāki nekā mērāmais skaņas līmenis. Mikrofonu var aprīkot ar piemērotu vējstiklu ar noteikumu, ka tiek ņemts vērā tas, kā tas ietekmē mikrofona jutīgumu (skatīt 2.1. punktu).

4.2.5.   Mērīšanas metode

4.2.5.1.   Mērījumu veids un skaits

Maksimālo skaņas līmeni, ko izsaka A-svērtajos decibelos (dB(A)), mēra 4.2.5.3.2.1. punktā minētājā darbības laikā.

Katrā mērījumu punktā veic vismaz trīs mērījumus.

4.2.5.2.   Transportlīdzekļa novietošana un sagatavošana

Transportlīdzeklis atrodas testa zonas centrālajā daļā ar pārnesuma selektoru neitrālā pozīcijā un iedarbinātu sajūgu. Ja transportlīdzekļa modelis to nepieļauj, transportlīdzekli testē saskaņā ar ražotāja norādījumiem par dzinēja testēšanu stacionārā stāvoklī. Pirms katras mērījumu sērijas dzinējam nodrošina tā normālas darbības apstākļus atbilstīgi ražotāja norādēm.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar ventilatoru(-iem), kam ir automātisks palaides mehānisms, izdarot skaņas līmeņa mērījumus, šīs sistēmas darbībā neiejaucas.

Dzinēja pārsegs vai nodalījuma pārsegs, ja tāds ir, ir aizvērts.

4.2.5.3.   Trokšņa mērīšana izplūdes caurules tuvumā, kā minēts papildinājuma 2. un 3.a līdz 3.d attēlā.

4.2.5.3.1.   Mikrofona novietojums

4.2.5.3.1.1.   Mikrofonu novietoto 0,5 m ± 0,01 m attālumā no papildinājuma 2. un 3.a līdz 3.d attēlā parādītā izplūdes caurules atskaites punkta, un 45°(± 5°) leņķī pret caurules gala izplūdes asi. Mikrofons ir novietots atskaites punkta augstumā, bet ne zemāk kā 0,2 m no zemes virsmas. Mikrofona atskaites ass ir zemes virsmai paralēlā plaknē, un tā ir vērsta uz izplūdes izvada atskaites punktu. Ja ir iespējamas divas mikrofona pozīcijas, izmanto vistālāko vietu sānos no transportlīdzekļa garengriezuma centra līnijas. Ja izplūdes izvada caurules izplūdes ass punkts atrodas 90° leņķī no transportlīdzekļa garengriezuma centra līnijas, mikrofonu novieto punktā, kas atrodas vistālāk no dzinēja.

4.2.5.3.1.2.   Transportlīdzekļiem, kam izplūdes izvadi atrodas vairāk nekā 0,3 m attālumā viena no otras, mērījumus veic katram izvadam. Pieraksta augstāko vērtību.

4.2.5.3.1.3.   Ja izplūdes caurulei ir divi vai vairāki izvadi, kas atrodas mazāk nekā 0,3 m attālumā viens no otra un kas ir savienoti ar vienu un to pašu trokšņa slāpētāju, veic tikai vienu mērījumu; mikrofona novietojums ir saistīts arizplūdes izvadu, kas atrodas tuvāk transportlīdzekļa ārējai malai vai, ja tāda izplūdes izvada nav, pie izplūdes izvada, kas atrodas visaugstāk virs zemes.

4.2.5.3.1.4.   Transportlīdzekļiem ar vertikālu izplūdes izvadu (piemēram, komerciāliem transportlīdzekļiem) mikrofonu novieto vienā līmenī ar izplūdes izvadu. Tā ass ir vertikāla un virzienā uz augšu. Tas jānovieto 0,5 m ± 0,01 m attālumā no gāzu izplūdes caurules atskaites punkta, bet ne mazāk kā 0,2 m tajā transportlīdzekļa pusē, kam izplūdes izvads atrodas vistuvāk.

4.2.5.3.1.5.   Ja izplūdes izvads atrodas zem transportlīdzekļa korpusa, mikrofonu novieto vismaz 0,2 m attālumā no transportlīdzekļa tuvākās malas, punktā, kas ir tuvākais, bet ne mazāk kā 0,5 m attālumā no izplūdes caurules atskaites punkta un 0,2 m virs zemes, bet ne vienā līnijā ar izplūdes gāzu plūsmu. Ja fiziski nav iespējams, var nenodrošināt atbilstību 4.2.5.3.1.1. punktā minētajai prasībai par leņķi.

4.2.5.3.1.6.   Papildinājuma 3.a–3.d attēlos ir sniegti piemēri, kā novietot mikrofonu atkarībā no izplūdes caurules atrašanās vietas.

4.2.5.3.2.   Dzinēja darbības apstākļi

4.2.5.3.2.1.   Dzinēja apgriezienu mērķa skaits

| — | 75 % no dzinēja apgriezienu skaita S transportlīdzekļiem ar nominālo dzinēja apgriezienu skaitu ≤ 5 000 min–1 |
| --- | --- |

—

75 % no dzinēja apgriezienu skaita S transportlīdzekļiem ar nominālo dzinēja apgriezienu skaitu ≤ 5 000 min–1

| — | 3 750 min–1 transportlīdzekļiem ar nominālo dzinēja apgriezienu skaitu virs 5 000 min–1 un zem 7 500 min–1 |
| --- | --- |

—

3 750 min–1 transportlīdzekļiem ar nominālo dzinēja apgriezienu skaitu virs 5 000 min–1 un zem 7 500 min–1

| — | 50 % no dzinēja apgriezienu skaita S transportlīdzekļiem ar nominālo dzinēja apgriezienu skaitu ≥ 7 500 min –1 |
| --- | --- |

—

50 % no dzinēja apgriezienu skaita S transportlīdzekļiem ar nominālo dzinēja apgriezienu skaitu ≥ 7 500 min –1

Ja transportlīdzeklis nevar sasniegt šādu dzinēja apgriezienu skaitu, dzinēja apgriezienu mērķa skaits ir 5 % mazāks par maksimāli iespējamo dzinēja apgriezienu skaitu šim stacionārajam testam.

4.2.5.3.2.2.   Testa procedūra

Dzinēja apgriezienu skaitu pakāpeniski palielina no brīvgaitas līdz dzinēja apgriezienu mērķa skaitam, nepārsniedzot pielaidumu ± 3 % apmērā no dzinēja apgriezienu mērķa skaita, un tas jāuztur nemainīgs. Pēc tam droseļvārstu ātri atlaiž, un dzinēja apgriezienu skaits atgriežas pie tāda, kāds tas ir brīvgaitā. Skaņas līmeni mēra darbības periodā, kas sastāv no vienu sekundi ilgas konstanta dzinēja apgriezienu skaita uzturēšanas, un visu ātruma samazināšanas laiku. Maksimālo skaņas līmeņa mērītāja nolasījumu darbības laikā, kas matemātiski noapaļots līdz pirmajai decimāldaļai, uzskata par testa rezultātu.

4.2.5.3.2.3.   Testa apstiprināšana

Mērījumu uzskata par spēkā esošu, ja testa dzinēja apgriezienu skaits nenovirzās no dzinēja apgriezienu mērķa skaita par vairāk kā ± 3 % vismaz 1 sekundi ilgi.

4.2.6.   Rezultāti

Katrā testa stāvoklī izdara vismaz trīs mērījumus. Pieraksta maksimālā A-svēruma skaņas spiediena vērtību, kas tiek norādīta katrā no trim mērījumiem. Lai noteiktu galīgo rezultātu dotajai mērījumu pozīcijai, izmanto pirmos trīs spēkā esošos secīgu mērījumu rezultātus 2 dB(A) ietvaros, kas ļauj izslēgt spēkā neesošus rezultātus (ņemot vērā testa vietas specifikācijas, kā minēts 3.1. punktā). Galīgo rezultātu veido maksimālais skaņas līmenis visās mērījumu stāvokļos un trijos mērījumu rezultātos.

5.   Troksnis, ko rada kustībā esošs M1 kategorijas hibrīda elektrotransportlīdzeklis gadījumā, ja iekšdedzes dzinējs nevar darboties, transportlīdzeklim stāvot (ziņotie dati, ar kuriem sekmē lietošanā esoša transportlīdzekļa testēšanu).

| 5.1. | Lai atvieglotu hibrīda elektrotransportlīdzekļu lietošanas atbilstības testēšanu – gadījumā, ja iekšdedzes dzinējs nevar darboties, transportlīdzeklim stāvot, – šāda informācija attiecībā uz skaņas spiediena līmeņa mērījumiem, kas veikti saskaņā ar II pielikuma 4.1. punktu par mehāniskiem transportlīdzekļiem kustībā, ir uzskatāma par lietošanas atbilstības atsauces datiem:






  a) | pārnesums (i) vai ar nebloķētu pārnesumskaitli testētu transportlīdzekļu gadījumā testam izvēlētā pārnesuma selektora stāvoklis; |
| --- | --- | --- |

5.1.

Lai atvieglotu hibrīda elektrotransportlīdzekļu lietošanas atbilstības testēšanu – gadījumā, ja iekšdedzes dzinējs nevar darboties, transportlīdzeklim stāvot, – šāda informācija attiecībā uz skaņas spiediena līmeņa mērījumiem, kas veikti saskaņā ar II pielikuma 4.1. punktu par mehāniskiem transportlīdzekļiem kustībā, ir uzskatāma par lietošanas atbilstības atsauces datiem:

a)

pārnesums (i) vai ar nebloķētu pārnesumskaitli testētu transportlīdzekļu gadījumā testam izvēlētā pārnesuma selektora stāvoklis;

| b) | darba slēdža pozīcija, veicot skaņas spiediena līmeņa mērījumu Lwot,(i)(ja slēdzis ir uzstādīts); |
| --- | --- |

b)

darba slēdža pozīcija, veicot skaņas spiediena līmeņa mērījumu Lwot,(i)(ja slēdzis ir uzstādīts);

| c) | sākotnējā paātrinājuma garums lPA m; |
| --- | --- |

c)

sākotnējā paātrinājuma garums lPA m;

| d) | transportlīdzekļa vidējais ātrums km/h pilnas jaudas paātrinājuma sākumā testā ar pārnesumu (i); un |
| --- | --- |

d)

transportlīdzekļa vidējais ātrums km/h pilnas jaudas paātrinājuma sākumā testā ar pārnesumu (i); un

| e) | skaņas spiediena līmenis Lwot,(i) dB(A) testos ar pilnībā atvērtu droseļvārstu pārnesumā (i)), ko definē kā maksimālo no diviem rezultātiem, kas iegūti, izsakot atsevišķi katras mikrofona pozīcijas atsevišķo mērījumu rezultātu vidējo vērtību. |
| --- | --- |

e)

skaņas spiediena līmenis Lwot,(i) dB(A) testos ar pilnībā atvērtu droseļvārstu pārnesumā (i)), ko definē kā maksimālo no diviem rezultātiem, kas iegūti, izsakot atsevišķi katras mikrofona pozīcijas atsevišķo mērījumu rezultātu vidējo vērtību.

| 5.2. | Lietošanas atbilstības atsauces datus ieraksta ES tipa apstiprinājuma sertifikātā, kā noteikts I pielikuma 2. papildinājuma papildpielikuma 2.3. punktā. |
| --- | --- |

5.2.

Lietošanas atbilstības atsauces datus ieraksta ES tipa apstiprinājuma sertifikātā, kā noteikts I pielikuma 2. papildinājuma papildpielikuma 2.3. punktā.

---

(1)  Tā kā kopējās skaņas emisijas lielā mērā rada arī riepas, ir jāņem vērā spēkā esošie normatīvie noteikumi par riepu/ceļa radītajām skaņas emisijām. Pēc ražotāja pieprasījuma vilces riepas, sniega riepas un speciālās riepas, kā noteikts ANO/EEK Noteikumu Nr. 117 2. punktā, neizmanto tipa apstiprināšanas un ražošanas atbilstības mērījumos saskaņā ar ANO/EEK Noteikumiem Nr. 117 (OV L 307, 23.11.2011., 3. lpp.).

Papildinājums

Attēli

Image

| 1. attēls. | Mērīšanas pozīcijas, transportlīdzekļiem esot kustībā |
| --- | --- |

1. attēls.

Mērīšanas pozīcijas, transportlīdzekļiem esot kustībā

Image

T= skats no augšas

S= skats no sāna

A= mērcaurule

B= uz leju saliekta caurule

C= taisna caurule

D= vertikāla caurule

1= atskaites punkts

2= ceļa virsma

| 2. attēls. | Atskaites punkts |
| --- | --- |

2. attēls.

Atskaites punkts

| | |
| --- | --- |
| | |

Image

Image

Image

Image

| 3.a–3.d attēls. | Piemēri mikrofona novietošanai atkarībā no izplūdes caurules atrašanās vietas |
| --- | --- |

3.a–3.d attēls.

Piemēri mikrofona novietošanai atkarībā no izplūdes caurules atrašanās vietas

III PIELIKUMS

Robežvērtības

Skaņas līmenis, ko mēra saskaņā ar II pielikuma noteikumiem un ko matemātiski noapaļo līdz tuvākajam veselam skaitlim, nepārsniedz šādas robežas:

| Transportlīdzekļa kategorija | Transportlīdzekļa kategorijas apraksts | Robežvērtības, kas izteiktas dB(A) [decibeli(A)] |
| --- | --- | --- |
| | | 1. posms, ko piemēro jaunu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai no 2016. gada 1. jūlija | 2. posms, ko piemēro jaunu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai no 2020. gada 1. jūlija un pirmreizējai reģistrēšanai no 2022. gada 1. jūlija * | 3. posms, ko piemēro jaunu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai no 2024. gada 1. jūlija un pirmreizējai reģistrēšanai no 2026. gada 1. jūlija |
| M | Transportlīdzekļi, kas paredzēti pasažieru pārvadāšanai | | | |
| M1 | jaudas attiecība pret masu ≤ 120 kW/1 000 kg | 72 (1) | 70 (1) | 68 (1) |
| M1 | 120 Kw/1 000 kg < jaudas attiecība pret masu ≤ 160 kW/1 000 kg | 73 | 71 | 69 |
| M1 | 160 Kw/1 000 kg < jaudas attiecība pret masu | 75 | 73 | 71 |
| M1 | jaudas attiecība pret masu > 200 kW/1 000 kg sēdekļu skaits ≤ 4 vadītāja sēdekļa atskaites punkts ≤ 450 mm no zemes | 75 | 74 | 72 |
| M2 | masa ≤ 2 500 kg | 72 | 70 | 69 |
| M2 | 2 500 kg < masa ≤ 3 500 kg | 74 | 72 | 71 |
| M2 | 3 500 kg < masa ≤ 5 000 kg; nominālā dzinēja jauda ≤ 135 kW | 75 | 73 | 72 |
| M2 | 3 500 kg < masa ≤ 5 000 kg; nominālā dzinēja jauda > 135 kW | 75 | 74 | 72 |
| M3 | nominālā dzinēja jauda ≤ 150 kW | 76 | 74 | 73 (2) |
| M3 | 150 kW < nominālā dzinēja jauda ≤ 250 kW | 78 | 77 | 76 (2) |
| M3 | nominālā dzinēja jauda > 250 kW | 80 | 78 | 77 (2) |
| N | Transportlīdzekļi, kas paredzēti preču pārvadāšanai | | | |
| N1 | masa ≤ 2 500 kg | 72 | 71 | 69 |
| N1 | 2 500 kg < masa ≤ 3 500 kg | 74 | 73 | 71 |
| N2 | nominālā dzinēja jauda ≤ 135 kW | 77 | 75 (2) | 74 (2) |
| N2 | nominālā dzinēja jauda > 135 kW | 78 | 76 (2) | 75 (2) |
| N3 | nominālā dzinēja jauda ≤ 150 kW | 79 | 77 | 76 (2) |
| N3 | 150 kW < nominālā dzinēja jauda ≤ 250 kW | 81 | 79 | 77 (2) |
| N3 | nominālā dzinēja jauda > 250 kW | 82 | 81 | 79 (2) |

Transportlīdzekļa kategorija

Transportlīdzekļa kategorijas apraksts

Robežvērtības, kas izteiktas dB(A) [decibeli(A)]

1. posms, ko piemēro jaunu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai no 2016. gada 1. jūlija

2. posms, ko piemēro jaunu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai no 2020. gada 1. jūlija un pirmreizējai reģistrēšanai no 2022. gada 1. jūlija *

3. posms, ko piemēro jaunu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai no 2024. gada 1. jūlija un pirmreizējai reģistrēšanai no 2026. gada 1. jūlija

M

Transportlīdzekļi, kas paredzēti pasažieru pārvadāšanai

M1

jaudas attiecība pret masu ≤ 120 kW/1 000 kg

72 (1)

70 (1)

68 (1)

M1

120 Kw/1 000 kg < jaudas attiecība pret masu ≤ 160 kW/1 000 kg

73

71

69

M1

160 Kw/1 000 kg < jaudas attiecība pret masu

75

73

71

M1

jaudas attiecība pret masu > 200 kW/1 000 kg sēdekļu skaits ≤ 4 vadītāja sēdekļa atskaites punkts ≤ 450 mm no zemes

75

74

72

M2

masa ≤ 2 500 kg

72

70

69

M2

2 500 kg < masa ≤ 3 500 kg

74

72

71

M2

3 500 kg < masa ≤ 5 000 kg; nominālā dzinēja jauda ≤ 135 kW

75

73

72

M2

3 500 kg < masa ≤ 5 000 kg; nominālā dzinēja jauda > 135 kW

75

74

72

M3

nominālā dzinēja jauda ≤ 150 kW

76

74

73 (2)

M3

150 kW < nominālā dzinēja jauda ≤ 250 kW

78

77

76 (2)

M3

nominālā dzinēja jauda > 250 kW

80

78

77 (2)

N

Transportlīdzekļi, kas paredzēti preču pārvadāšanai

N1

masa ≤ 2 500 kg

72

71

69

N1

2 500 kg < masa ≤ 3 500 kg

74

73

71

N2

nominālā dzinēja jauda ≤ 135 kW

77

75 (2)

74 (2)

N2

nominālā dzinēja jauda > 135 kW

78

76 (2)

75 (2)

N3

nominālā dzinēja jauda ≤ 150 kW

79

77

76 (2)

N3

150 kW < nominālā dzinēja jauda ≤ 250 kW

81

79

77 (2)

N3

nominālā dzinēja jauda > 250 kW

82

81

79 (2)

Robežvērtības palielina par 1dB (2 dB(A) N3 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem), kas atbilst attiecīgajai apvidus transportlīdzekļu definīcijai, kura minēta ES Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļas 4. punktā.

M1 kategorijas transportlīdzekļu palielinātās robežvērtības apvidus transportlīdzekļiem ir spēkā tikai tad, ja tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa ir lielāka par 2 tonnām.

Robežvērtības palielina par 2 dB(A) ar ratiņkrēslu piekļūstamiem transportlīdzekļiem un bruņotiem transportlīdzekļiem, kā definēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikumā.

---

(1)  M1 kategorijas transportlīdzekļi, kas atvasināti N1 kategorijas transportlīdzekļiem:

M1 kategorijas transportlīdzekļiem ar atskaites punktu > 850 mm no zemes un kopējo pieļaujamo pilno masu virs 2 500 kg ir jāīsteno N1 robežvērtības (2 500 kg < masa ≤ 3 500 kg).

(2)  + divi gadi, lai reģistrētu jaunu transportlīdzekļa tipu, un + viens gads, lai reģistrētu jaunus transportlīdzekļus

IV PIELIKUMS

Trokšņa slāpēšanas sistēmas, kas satur šķiedrainus skaņu absorbējošus materiālus

1.   Vispārīgi noteikumi

Šķiedrainus skaņu absorbējošus materiālus var izmantot trokšņa slāpēšanas sistēmās vai to sastāvdaļās, ja tiek izpildīts kāds no šiem nosacījumiem:

| a) | ja izplūdes gāzes nesaskaras ar šķiedrainiem materiāliem; vai |
| --- | --- |

a)

ja izplūdes gāzes nesaskaras ar šķiedrainiem materiāliem; vai

| b) | trokšņa slāpēšanas sistēma vai tās sastāvdaļas ir no tās pašas konstrukciju saimes kā sistēmas vai sastāvdaļas, kas ar ES tipa apstiprinājuma procesu saskaņā ar šīs regulas prasībām ir apstiprinātas citam transportlīdzekļa tipam, pierādot, ka tās nenolietosies. |
| --- | --- |

b)

trokšņa slāpēšanas sistēma vai tās sastāvdaļas ir no tās pašas konstrukciju saimes kā sistēmas vai sastāvdaļas, kas ar ES tipa apstiprinājuma procesu saskaņā ar šīs regulas prasībām ir apstiprinātas citam transportlīdzekļa tipam, pierādot, ka tās nenolietosies.

Ja nav izpildīts neviens no pirmās daļas a) vai b) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, visu trokšņa slāpēšanas sistēmu vai tās sastāvdaļas iesniedz parastai kondicionēšanai, izmantojot vienu no trim 1.1., 1.2. un 1.3. punktā aprakstītajām iekārtām un procedūrām.

Pirmā punkta b) apakšpunkta nolūkā uzskata, ka trokšņa slāpēšanas sistēmu grupa vai to sastāvdaļa ir no tās pašas konstrukciju saimes, ja tām ir vienādas šādas īpašības:

| a) | sauso gāzu klātbūtne izplūdes gāzu plūsmā, kas filtrēta, izmantojot absorbējošu šķiedru materiālu, nonākot kontaktā ar šo materiālu; |
| --- | --- |

a)

sauso gāzu klātbūtne izplūdes gāzu plūsmā, kas filtrēta, izmantojot absorbējošu šķiedru materiālu, nonākot kontaktā ar šo materiālu;

| b) | šķiedru veids; |
| --- | --- |

b)

šķiedru veids;

| c) | attiecīgā gadījumā saistmateriāla specifikācijas; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā saistmateriāla specifikācijas;

| d) | šķiedras vidējie izmēri; |
| --- | --- |

d)

šķiedras vidējie izmēri;

| e) | minimālais beramo materiālu iepakojuma blīvums kg/m3; |
| --- | --- |

e)

minimālais beramo materiālu iepakojuma blīvums kg/m3;

| f) | maksimālā kontaktvirsma starp gāzes plūsmu un absorbējošo materiālu. |
| --- | --- |

f)

maksimālā kontaktvirsma starp gāzes plūsmu un absorbējošo materiālu.

1.1.   Nepārtraukta ekspluatācija 10 000 km uz ceļa.

| 1.1.1. | 50 ± 20 % no šīs ekspluatācijas ir braukšana pilsētā un pārējā ekspluatācijas daļa ir lielu attālumu nobraukšana ar lielu ātrumu; nepārtrauktu ekspluatāciju uz ceļa var aizstāt ar atbilstīgu testa treka programmu. |
| --- | --- |

1.1.1.

50 ± 20 % no šīs ekspluatācijas ir braukšana pilsētā un pārējā ekspluatācijas daļa ir lielu attālumu nobraukšana ar lielu ātrumu; nepārtrauktu ekspluatāciju uz ceļa var aizstāt ar atbilstīgu testa treka programmu.

| 1.1.2. | Šajā laikā abus ātrumu režīmus maina vismaz divas reizes. |
| --- | --- |

1.1.2.

Šajā laikā abus ātrumu režīmus maina vismaz divas reizes.

| 1.1.3. | Pilna testa programma ietver vismaz 10 pārtraukumus, kas ilgst vismaz trīs stundas, lai imitētu iespējamās atdzišanas un kondensācijas efektus. |
| --- | --- |

1.1.3.

Pilna testa programma ietver vismaz 10 pārtraukumus, kas ilgst vismaz trīs stundas, lai imitētu iespējamās atdzišanas un kondensācijas efektus.

1.2.   Kondicionēšana testa stendā

| 1.2.1. | Izmantojot standarta detaļas un ievērojot transportlīdzekļa ražotāja norādījumus, trokšņa slāpēšanas sistēma vai tās sastāvdaļas uzstādītas transportlīdzeklim, kas minēts I pielikuma 1.3. punktā, vai dzinējam, kas minēts I pielikuma 1.4. punktā. Transportlīdzekli, kas minēts I pielikuma 1.3. punktā, uzstāda uz dinamometra veltņiem. Dzinēju, kas minēts I pielikuma 1.4. punktā, savieno ar dinamometru. |
| --- | --- |

1.2.1.

Izmantojot standarta detaļas un ievērojot transportlīdzekļa ražotāja norādījumus, trokšņa slāpēšanas sistēma vai tās sastāvdaļas uzstādītas transportlīdzeklim, kas minēts I pielikuma 1.3. punktā, vai dzinējam, kas minēts I pielikuma 1.4. punktā. Transportlīdzekli, kas minēts I pielikuma 1.3. punktā, uzstāda uz dinamometra veltņiem. Dzinēju, kas minēts I pielikuma 1.4. punktā, savieno ar dinamometru.

| 1.2.2. | Testu veic sešu-stundu periodos ar vismaz 12 stundu pārtraukumu starp katru periodu, lai imitētu jebkuras iespējamās atdzišanas un kondensācijas efektus. |
| --- | --- |

1.2.2.

Testu veic sešu-stundu periodos ar vismaz 12 stundu pārtraukumu starp katru periodu, lai imitētu jebkuras iespējamās atdzišanas un kondensācijas efektus.

| 1.2.3. | Katrā sešu-stundu periodā dzinēju darbina, pēc kārtas ievērojot šādus nosacījumus:






  a) | piecu minūšu posms brīvgaitas ātrumā; |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

Katrā sešu-stundu periodā dzinēju darbina, pēc kārtas ievērojot šādus nosacījumus:

a)

piecu minūšu posms brīvgaitas ātrumā;

| b) | vienas stundas posms ar 1⁄4 slodzes ar 3⁄4 nominālā maksimālā apgriezienu skaita (S); |
| --- | --- |

b)

vienas stundas posms ar 1⁄4 slodzes ar 3⁄4 nominālā maksimālā apgriezienu skaita (S);

| c) | vienas stundas posms ar 1⁄2 slodzes ar 3⁄4 nominālā maksimālā apgriezienu skaita (S); |
| --- | --- |

c)

vienas stundas posms ar 1⁄2 slodzes ar 3⁄4 nominālā maksimālā apgriezienu skaita (S);

| d) | desmit minūšu posms ar pilnu slodzi ar 3⁄4 nominālā maksimālā apgriezienu skaita (S); |
| --- | --- |

d)

desmit minūšu posms ar pilnu slodzi ar 3⁄4 nominālā maksimālā apgriezienu skaita (S);

| e) | piecpadsmit minūšu posms ar 1⁄2 slodzes ar nominālo maksimālo apgriezienu skaitu (S); |
| --- | --- |

e)

piecpadsmit minūšu posms ar 1⁄2 slodzes ar nominālo maksimālo apgriezienu skaitu (S);

| f) | trīsdesmit minūšu posms ar 1⁄4 slodzes ar nominālo maksimālo apgriezienu skaitu (S). |
| --- | --- |

f)

trīsdesmit minūšu posms ar 1⁄4 slodzes ar nominālo maksimālo apgriezienu skaitu (S).

Kopējais sešu periodu ilgums: trīs stundas.

Katrs periods ietver divas iepriekš minēto posmu virknes no a) līdz f).

| 1.2.4. | Testēšanas laikā trokšņa slāpēšanas sistēmu vai tās sastāvdaļas nedzesē ar pastiprinātu velkmi, kas ap transportlīdzekli imitē normālu gaisa plūsmu. Tomēr pēc ražotāja pieprasījuma trokšņa slāpēšanas sistēmu vai tās sastāvdaļas var dzesēt, lai nepārsniegtu fiksēto temperatūru pie tā ieplūdes caurules, kad transportlīdzeklis brauc ar maksimālo ātrumu. |
| --- | --- |

1.2.4.

Testēšanas laikā trokšņa slāpēšanas sistēmu vai tās sastāvdaļas nedzesē ar pastiprinātu velkmi, kas ap transportlīdzekli imitē normālu gaisa plūsmu. Tomēr pēc ražotāja pieprasījuma trokšņa slāpēšanas sistēmu vai tās sastāvdaļas var dzesēt, lai nepārsniegtu fiksēto temperatūru pie tā ieplūdes caurules, kad transportlīdzeklis brauc ar maksimālo ātrumu.

1.3.   Kondicionēšana ar pulsāciju

| 1.3.1. | Transportlīdzeklis, kas minēts I pielikuma 1.3. punktā, vai dzinējs, kas minēts I pielikuma 1.4. punktā, ir aprīkots ar izplūdes sistēmu vai tās sastāvdaļām. Pirmajā gadījumā transportlīdzekli novieto uz dinamometra veltņiem.
  Otrajā gadījumā dzinēju pievieno dinamometram. Testa iekārtu, kuras sīki izstrādāta shēma redzama šā pielikuma papildinājuma 1. attēlā, pievieno pie trokšņa slāpēšanas sistēmas izvada. Ir derīga jebkura cita iekārta, kas nodrošina līdzvērtīgus rezultātus. |
| --- | --- |

1.3.1.

Transportlīdzeklis, kas minēts I pielikuma 1.3. punktā, vai dzinējs, kas minēts I pielikuma 1.4. punktā, ir aprīkots ar izplūdes sistēmu vai tās sastāvdaļām. Pirmajā gadījumā transportlīdzekli novieto uz dinamometra veltņiem.

Otrajā gadījumā dzinēju pievieno dinamometram. Testa iekārtu, kuras sīki izstrādāta shēma redzama šā pielikuma papildinājuma 1. attēlā, pievieno pie trokšņa slāpēšanas sistēmas izvada. Ir derīga jebkura cita iekārta, kas nodrošina līdzvērtīgus rezultātus.

| 1.3.2. | Testa iekārtu noregulē tā, lai ātrdarbības vārsts izplūdes gāzu plūsmu pārmaiņus apturētu un atjaunotu, veicot 2 500 ciklus. |
| --- | --- |

1.3.2.

Testa iekārtu noregulē tā, lai ātrdarbības vārsts izplūdes gāzu plūsmu pārmaiņus apturētu un atjaunotu, veicot 2 500 ciklus.

| 1.3.3. | Vārsts atveras, kad izplūdes gāzu pretspiediens, ko mēra vismaz 100 mm pirms ieplūdes atloka, sasniedz vērtību starp 0,35 un 0,40 kPa. Tas aizveras, kad šis spiediens neatšķiras vairāk par 10 % no spiediena stabilizētās vērtības ar atvērtu vārstu. |
| --- | --- |

1.3.3.

Vārsts atveras, kad izplūdes gāzu pretspiediens, ko mēra vismaz 100 mm pirms ieplūdes atloka, sasniedz vērtību starp 0,35 un 0,40 kPa. Tas aizveras, kad šis spiediens neatšķiras vairāk par 10 % no spiediena stabilizētās vērtības ar atvērtu vārstu.

| 1.3.4. | Laika aiztures slēdzi noregulē uz laiku, kad notiek gāzes izplūde, kas rodas 1.3.3. punktā iepriekš noteikto noteikumu izpildes rezultātā. |
| --- | --- |

1.3.4.

Laika aiztures slēdzi noregulē uz laiku, kad notiek gāzes izplūde, kas rodas 1.3.3. punktā iepriekš noteikto noteikumu izpildes rezultātā.

| 1.3.5. | Dzinēja apgriezienu skaits ir 75 % no skaita (S), ar kādu dzinējs attīsta maksimālo jaudu. |
| --- | --- |

1.3.5.

Dzinēja apgriezienu skaits ir 75 % no skaita (S), ar kādu dzinējs attīsta maksimālo jaudu.

| 1.3.6. | Dinamometra uzrādītā jauda ir 50 % no jaudas ar pilnībā atvērtu droseļvārstu, kuru mēra tad, kad sasniegti 75 % no dzinēja apgriezienu skaita (S). |
| --- | --- |

1.3.6.

Dinamometra uzrādītā jauda ir 50 % no jaudas ar pilnībā atvērtu droseļvārstu, kuru mēra tad, kad sasniegti 75 % no dzinēja apgriezienu skaita (S).

| 1.3.7. | Testa laikā jebkuru noplūdes atvērumu aiztaisa. |
| --- | --- |

1.3.7.

Testa laikā jebkuru noplūdes atvērumu aiztaisa.

| 1.3.8. | Visu testu veic 48 stundu laikā.
  Ja vajadzīgs, ik pēc stundas ir viens dzesēšanas periods. |
| --- | --- |

1.3.8.

Visu testu veic 48 stundu laikā.

Ja vajadzīgs, ik pēc stundas ir viens dzesēšanas periods.

Papildinājums

Image

1. attēls

Testa iekārta kondicionēšanai ar pulsāciju

| 1. | Ieplūdes caurules atloks vai uzmava, kas paredzēta savienošanai ar testējamās trokšņa slāpēšanas sistēmas aizmuguri |
| --- | --- |

1.

Ieplūdes caurules atloks vai uzmava, kas paredzēta savienošanai ar testējamās trokšņa slāpēšanas sistēmas aizmuguri

| 2. | Ar roku darbināms regulēšanas vārsts |
| --- | --- |

2.

Ar roku darbināms regulēšanas vārsts

| 3. | Kompensējošs rezervuārs ar maksimālo tilpību 40 l un uzpildes laiku ne mazāku par vienu sekundi |
| --- | --- |

3.

Kompensējošs rezervuārs ar maksimālo tilpību 40 l un uzpildes laiku ne mazāku par vienu sekundi

| 4. | Spiediena slēdzis ar darbības diapazonu 0,05 līdz 2,5 bāriem |
| --- | --- |

4.

Spiediena slēdzis ar darbības diapazonu 0,05 līdz 2,5 bāriem

| 5. | Laika aiztures slēdzis |
| --- | --- |

5.

Laika aiztures slēdzis

| 6. | Impulsu skaitītājs |
| --- | --- |

6.

Impulsu skaitītājs

| 7. | Ātrdarbības vārsts, piemēram, izplūdes bremžu vārsts 60 mm diametrā, ko darbina pneimatiskais cilindrs ar jaudu 120 N pie 4 bāriem. Reakcijas laiks gan atveroties, gan aizveroties nedrīkst pārsniegt 0,5 sekundes |
| --- | --- |

7.

Ātrdarbības vārsts, piemēram, izplūdes bremžu vārsts 60 mm diametrā, ko darbina pneimatiskais cilindrs ar jaudu 120 N pie 4 bāriem. Reakcijas laiks gan atveroties, gan aizveroties nedrīkst pārsniegt 0,5 sekundes

| 8. | Izplūdes gāzes izsūknēšana |
| --- | --- |

8.

Izplūdes gāzes izsūknēšana

| 9. | Lokana caurule |
| --- | --- |

9.

Lokana caurule

| 10. | Manometrs |
| --- | --- |

10.

Manometrs

V PIELIKUMS

Saspiesta gaisa radītais troksnis

1.   Mērīšanas metode

Stāvošam transportlīdzeklim veic mērījumu ar mikrofonu 2. un 6. stāvoklī kā parādīts papildinājuma 1. attēlā. Lielāko A svērto skaņas līmeni reģistrē, ventilējot spiediena regulatoru, kā arī ventilācijas laikā gan pēc darba, gan stāvbremžu lietošanas.

Spiediena regulatora ventilācijas laikā troksni mēra ar brīvgaitas ātrumā ieslēgtu dzinēju. Ventilēšanas troksni reģistrē, darbinot darba bremzes un stāvbremzes; pirms katra mērījuma gaisa kompresora agregātā jāpalielina spiediens līdz lielākajam pieļaujamajam, un tad dzinējs jāizslēdz.

2.   Rezultātu vērtēšana

Visos mikrofona stāvokļos veic divus mērījumus. Lai kompensētu mērinstrumentu neprecizitāti, mērītāja rādījumu samazina par 1 dB(A) un samazināto vērtību uzskata par mērījuma rezultātu. Rezultātus uzskata par derīgiem, ja starpība starp izdarītiem mērījumiem ar mikrofonu tādā pašā stāvoklī nepārsniedz 2 dB(A). Lielāko mērījumu vērtību uzskata par testa rezultātu. Ja šī vērtība pārsniedz skaņas robežu par 1 dB(A), veic divus papildu mērījumus attiecīgā mikrofona stāvoklī. Šajā gadījumā minētājā mikrofona stāvoklī trim no četriem šādi gūtu mērījumu rezultātiem ir jāatbilst skaņas robežai.

3.   Robežvērtības

Skaņas līmenis nepārsniedz 72 dB(A) robežu.

Papildinājums

1. attēls.   Mikrofona novietojums saspiesta gaisa trokšņa mērījumiem

Image

Mērījumu veic stāvošam transportlīdzeklim saskaņā ar 1. attēlu, izmantojot divus mikrofona stāvokļus 7 m attālumā no transportlīdzekļa kontūras un 1,2 m virs zemes.

VI PIELIKUMS

Transportlīdzekļu ražošanas atbilstības pārbaudes

1.   Vispārīgi noteikumi

Šī pielikuma prasības ir saskaņā ar ražošanas atbilstības (RA) pārbaudei paredzētiem testiem, ko veic saskaņā ar I pielikuma 5. punktu.

2.   Testēšanas procedūra

Testēšanas vieta un mērinstrumenti ir tādi, kā aprakstīts II pielikumā.

2.1.   Veic pārbaudāmā(-o) transportlīdzekļa(-u) braucoša transportlīdzekļa skaņas mērījumu testu, kas ietverts II pielikuma 4.1. punktā.

2.2.   Saspiesta gaisa radītais troksnis

Transportlīdzekļiem, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa pārsniedz 2 800 kg un kuri aprīkoti ar saspiesta gaisa sistēmām, veic papildu testu saspiesta gaisa radītā trokšņa mērīšanai, kas noteikts V pielikuma 1. punktā.

2.3.   Papildu skaņas emisijas noteikumi

Transportlīdzekļa ražotājs novērtē atbilstību ASEP, veicot atbilstīgu novērtējumu vai testēšanu, kas aprakstīta VIII pielikumā.

3.   Paraugu ņemšana un rezultātu novērtējums

Jāizvēlas viens transportlīdzeklis un jāveic šā pielikuma 2. punktā minētie testi. Ja pārbaudītā transportlīdzekļa skaņas līmenis nepārsniedz III pielikumā un attiecīgā gadījumā V pielikuma 3. punktā noteikto robežvērtību vairāk par 1 dB(A), transportlīdzekļa tipu uzskata par atbilstīgu šīs regulas prasībām.

Ja viens no testu rezultātiem neatbilst RA prasībām, kas minētas Direktīvas 2007/46/EK X pielikumā, ir jāpārbauda divu vai vairāku viena tipa transportlīdzekļu atbilstība saskaņā ar šī pielikuma 2. punktu.

Ja otrā un trešā transportlīdzekļa testu rezultāti atbilst RA prasībām, kas minētas Direktīvas 2007/46/EK X pielikumā, transportlīdzekli uzskata par atbilstošu RA prasībām.

Ja viens no otrā vai trešā transportlīdzekļa testa rezultātiem neatbilst RA prasībām, kas minētas Direktīvas 2007/46/EK X pielikumā, transportlīdzekļu tipu uzskata par neatbilstošu šīs regulas prasībām, un ražotājs veic nepieciešamos pasākumus atbilstības atjaunošanai.

VII PIELIKUMS

Mērījumu metode papildu skaņas emisijas noteikumu atbilstības novērtēšanai

1.   Vispārīgi noteikumi

Šajā pielikumā ir aprakstīta mērījumu metode, lai novērtētu transportlīdzekļa atbilstību papildu skaņas emisijas noteikumiem (ASEP), kas norādīti 8. pantā.

Nav obligāti veikt faktiskus testus, iesniedzot pieteikumu par ES tipa apstiprinājumu. Ražotājs paraksta atbilstības deklarāciju, kas atrodama šā pielikuma 1. papildinājumā. Apstiprinātāja iestāde var lūgt papildu informāciju par deklarāciju un veikt turpmāk aprakstītos testus.

Lai veiktu šajā pielikumā aprakstīto procedūru, saskaņā ar II pielikuma noteikumiem ir jāveic tests. II pielikumā noteikto testu veic tajā pašā testa trasē un analogos apstākļos tiem, kas noteikti šajā pielikumā norādītajos testos.

2.   Mērīšanas metode

2.1   Mērinstrumenti un mērīšanas apstākļi

Ja nav prasīts citādi, mērinstrumenti, mērīšanas apstākļi un transportlīdzekļa stāvoklis atbilst II pielikuma 2. un 3. punktā minētajām prasībām.

Ja transportlīdzeklim ir dažādi veidi, kas ietekmē skaņas emisiju, visiem veidiem jāatbilst šā pielikuma prasībām. Ja ražotājs ir veicis testus, lai pierādītu apstiprinātājām iestādēm atbilstību šīm prasībām, šajā testā izmantotos veidus norāda testa protokolā.

2.2.   Testa metode

Ja nav noteikts citādi, izmanto II pielikuma 4.1.-4.1.2.1.2.2. punktā noteiktos nosacījumus un procedūras. Šā pielikuma vajadzībām mēra un novērtē atsevišķus testa braucienus.

2.3.   Kontroles diapazons

Darbības apstākļi ir šādi:

| Transportlīdzekļa ātrums VAA ASEP
  : | vAA ≥ 20 km/h |
| --- | --- |
| Transportlīdzekļa paātrinājums awot ASEP
  : | awot ≤ 5,0 m/s2 |
| Dzinēja apgriezienu skaits | vai |

Transportlīdzekļa ātrums VAA ASEP
  :

vAA ≥ 20 km/h

Transportlīdzekļa paātrinājums awot ASEP
  :

awot ≤ 5,0 m/s2

Dzinēja apgriezienu skaits

Formula vai

Formula, atkarībā no tā, kurš ir zemāks

Transportlīdzekļa ātrums VAA ASEP
  :

ja nBB ASEP
  sasniedz vienā pārnesumā vBB ≤ 70 km/h

visos pārējos gadījumos vBB ≤ 80 km/h

pārnesumi K ≤ pārnesumskaitli i, kā noteikts II pielikumā

Ja transportlīdzeklis zemākajā derīgajā pārnesumā nesasniedz maksimālo dzinēja apgrieziena skaitu zem 70 km/h, transportlīdzekļa ātruma ierobežojums ir 80 km/h.

2.4.   Pārnesumskaitļi

ASEP prasības attiecas uz visiem pārnesumskaitļiem K, kas ļauj iegūt rezultātus kontroles diapazonā, kurš noteikts šā pielikuma 2.3. punktā.

Gadījumos, kad transportlīdzekļiem ir automatizētās pārnesumkārbas, adaptīvās pārnesumkārbas un CVT, kas testēti ar nebloķētu pārnesumskaitli, tests var ietvert pārnesumskaitļa maiņu uz zemāku amplitūdu un lielāku paātrinājumu. Pārnesuma maiņa uz augstāku amplitūdu un zemāku paātrinājumu nav atļauta. Jāizvairās no pārnesumu pārslēgšanas, kas rada ierobežojošajiem nosacījumiem neatbilstošu stāvokli. Šādā gadījumā ir atļauts izveidot un izmantot elektroniskas vai mehāniskas ierīces, tostarp alternatīvas pārnesuma izvēles stāvokļus. Lai ASEP tests būtu reprezentatīvs un atkārtojams (apstiprināšanas iestādei), transportlīdzekļus testē, izmantojot ražotāja paredzēto pārnesumkārbas kalibrēšanu.

2.5.   Mērķnosacījumi

Skaņas emisiju mēra katram spēkā esošam pārnesumskaitlim četros testa punktos, kā noteikts tālāk.

Pirmais testa punkts P1 tiek noteikts, izmantojot sākuma ātrumu vAA 20 km/h. Ja nevar panākt stabilu paātrinājumu, ātrumu pakāpeniski palielina par 5 km/h pa posmiem, līdz sasniedz stabilu paātrinājumu.

Ceturto testa punktu P4 definē, izmantojot maksimālo transportlīdzekļa ātrumu pie līnijas BB' ar to pašu pārnesumskaitli un ievērojot ierobežojošos nosacījumus saskaņā ar 2.3. punktu.

Pārējos divus testa punktus aprēķina pēc šādas formulas:

Testa punkts Pj: Formula kur j = 2 un 3

Kur:

| vBB_1 | = | transportlīdzekļa ātrums testa punktā P1 |
| --- | --- | --- |
| vBB_4 | = | transportlīdzekļa ātrums testa punktā P4 |

vBB_1

=

transportlīdzekļa ātrums testa punktā P1

vBB_4

=

transportlīdzekļa ātrums testa punktā P4

Pielaide ātrumam vBB_j: ± 3 km/h

Visi testa punkti atbilst ierobežojošajiem nosacījumiem, kas norādīti 2.3. punktā.

2.6.   Transportlīdzekļa tests

Transportlīdzekļa centra līnijas trajektorijai visa testa laikā, kopš sākas tuvošanās AA' līnijai līdz tam, kamēr transportlīdzekļa aizmugure šķērso BB' līniju, jāatrodas cik vien iespējams tuvu CC' līnijai.

Uz AA' līnijas akselerators ir pilnībā piespiests. Lai sasniegtu stabilāku paātrinājumu vai izvairītos no pārslēgšanas zemākā pārnesumā starp AA' un BB' līniju, pirms AA' līnijas var izmantot sākotnējo paātrinājumu. Akseleratoru tur piespiestajā stāvoklī, līdz transportlīdzekļa aizmugure sasniedz BB' līniju.

Katram atsevišķam testa braucienam nosaka un reģistrē šādus parametrus:

Līdz pirmajai zīmei aiz komata matemātiski noapaļo transportlīdzekļa katrā pusē maksimālo A svērto skaņas spiediena līmeni, kas uzrādās katru reizi, kad transportlīdzeklis pārvietojas starp AA' un BB' līnijām (Lwot,kj). Ja ir novērota skaņas kulminācija, kas acīmredzami pārsniedz vispārīgo skaņas spiediena līmeni, mērījumu neņem vērā. Kreiso un labo pusi var mērīt vienlaicīgi vai atsevišķi.

Transportlīdzekļa ātruma rādījumus uz AA' un BB' līnijas reģistrē ar pirmo lielāku ciparu pēc decimāldaļas. (vAA,kj; vBB,kj).

Vajadzības gadījumā dzinēja apgriezienu skaita rādījumus uz AA' un BB' līnijas reģistrē kā veselu skaitli (nAA,kj; nBB,kj).

Aprēķināto paātrinājumu nosaka pēc formulas, kas norādīta II pielikuma 4.1.2.1.2. punktā, un reģistrē līdz otrajam ciparam pēc decimāldaļas (awot,test,kj).

3.   Rezultātu analīze

3.1.   Katra pārnesumskaitļa enkura punkta noteikšana

Mērījumiem i un zemākā pārnesumā enkura punkts sastāv no maksimālā skaņas līmeņa Lwoti, reģistrētā dzinēja apgriezienu skaita nwoti un transportlīdzekļa ātruma vwoti uz BB' līnijas ar II pielikumā minētā paātrinājuma testa pārnesumskaitli.

| Lanchor,i | = | Lwoti,Annex II |
| --- | --- | --- |
| nanchor,i | = | nBB,woti,Annex II |
| vanchor,i | = | vBB,woti,Annex II |

Lanchor,i

=

Lwoti,Annex II

nanchor,i

=

nBB,woti,Annex II

vanchor,i

=

vBB,woti,Annex II

Mērījumiem i+1 pārnesumā enkura punkts ir maksimālais skaņas līmenis Lwoti+1, reģistrētais dzinēja apgriezienu skaits nwoti+1 un transportlīdzekļa ātrums vwoti+1 uz BB' līnijas pie paātrinājuma testa pārnesumskaitļa i+1, kas minēts II pielikumā.

| Lanchor,i+1 | = | Lwoti+1,Annex II |
| --- | --- | --- |
| nanchor,i+1 | = | nBB,woti+1,Annex II |
| vanchor,i+1 | = | vBB,woti+1,Annex II |

Lanchor,i+1

=

Lwoti+1,Annex II

nanchor,i+1

=

nBB,woti+1,Annex II

vanchor,i+1

=

vBB,woti+1,Annex II

3.2.   Regresijas līnijas slīpums katram pārnesumam

Skaņas mērījumus vērtē kā dzinēja apgriezienu skaita funkciju saskaņā ar 3.2.1. punktu.

3.2.1.   Regresijas līnijas slīpuma aprēķināšana katram pārnesumam

Lineāro regresijas līniju aprēķina, izmantojot enkura punktu un četrus saistītus papildu mērījumus.

Formula (dB/1 000 min–1)

kur Formula un Formula;

kur nj= dzinēja apgriezienu skaits, ko mēra uz BB' līnijas

3.2.2.   Regresijas līnijas slīpums (Slope) katram pārnesumam

Turpmākiem aprēķiniem konkrētā pārnesuma Slopek ir 3.2.1. punkta aprēķinā iegūtais rezultāts, kas noapaļots līdz pirmajai decimāldaļai, bet nav lielāks par 5 dB/1 000 min–1.

3.3.   Lineārā skaņas līmeņa paredzamā pieauguma aprēķināšana katram mērījumam

Skaņas līmeni L
  ASEP,kj mērījumu punktam j un pārnesumam k aprēķina, izmantojot dzinēja apgriezienu skaitu, ko nosaka katram mērījumu punktam, izmantojot slīpumu, kas norādīts 3.2. punktā līdz konkrētam enkura punktam katram pārnesumskaitlim.

Kur nBB_k,j ≤ nanchor,k:

Formula

Kur nBB_k,j > nanchor,k:

Formula

Kur Y = 1

3.4.   Paraugi

Pēc apstiprinātājas iestādes pieprasījuma veic divus papildu braucienus ar ierobežojošiem nosacījumiem saskaņā ar 2.3. punktu.

4.   Rezultātu interpretācija

Katru trokšņa mērījumu vērtē atsevišķi.

Katra norādītā mērījumu punkta skaņas līmenis nepārsniedz šīs robežvērtības:

Formula

Kur:

| x | = | 3 dB(A) transportlīdzeklim ar nebloķējamu automatizēto pārnesumkārbu vai nebloķējamu CVT |
| --- | --- | --- |
| x | = | 2 dB(A) + robežvērtība Lurban – no II pielikuma visiem citiem transportlīdzekļiem |

x

=

3 dB(A) transportlīdzeklim ar nebloķējamu automatizēto pārnesumkārbu vai nebloķējamu CVT

x

=

2 dB(A) + robežvērtība Lurban – no II pielikuma visiem citiem transportlīdzekļiem

Ja noteiktais skaņas līmenis kādā punktā pārsniedz robežvērtību, tajā pašā punktā veic divus papildu mērījumus, lai pārbaudītu mērījuma nenoteiktību. Ja vidējais no trim derīgajiem mērījumiem šajā konkrētajā punktā atbilst specifikācijai, transportlīdzeklis vēl joprojām atbilst ASEP.

5.   References skaņas novērtējums

References skaņu novērtē vienā punktā vienā atsevišķā pārnesumā, imitējot paātrinājumu no sākuma ātruma pie vaa, kas ir vienāds ar 50 km/h, un pieņemot, ka beigu ātrums pie vbb ir vienāds ar 61 km/h. Skaņas atbilstību šajā punktā var aprēķināt, izmantojot 3.2.2. punkta rezultātus un turpmāk norādīto specifikāciju, vai novērtēt ar tiešo mērījumu palīdzību, izmantojot pārnesumu atbilstoši turpmākajām norādēm.

5.1.   Pārnesumu K nosaka šādi:

| K | = | 3 visām manuālajām pārnesumkārbām un automatizētajām pārnesumkārbām ar līdz pat 5 pārnesumiem; |
| --- | --- | --- |
| K | = | 4 automatizētajai pārnesumkārbai ar 6 vai vairāk pārnesumiem |

K

=

3 visām manuālajām pārnesumkārbām un automatizētajām pārnesumkārbām ar līdz pat 5 pārnesumiem;

K

=

4 automatizētajai pārnesumkārbai ar 6 vai vairāk pārnesumiem

Ja nav pieejami atsevišķie pārnesumi, piemēram, nebloķējamajām automatizētajām pārnesumkārbām vai nebloķējamajām CVT, turpmākiem aprēķiniem pārnesumskaitli nosaka no paātrinājuma testa rezultāta, kas minēts II pielikumā, izmantojot reģistrēto dzinēja apgriezienu skaitu un transportlīdzekļa ātrumu uz BB' līnijas.

5.2.   Nominālā dzinēja apgriezienu skaita nref_K noteikšana

Nominālo dzinēja apgriezienu skaitu nref_K, aprēķina, izmantojot pārnesuma K pārnesumskaitli pie atsauces ātruma vref = 61 km/h.

5.3.   Lref aprēķināšana

Formula

Lref ir mazāks par vai vienāds ar 76 dB(A).

Transportlīdzekļiem ar manuālo pārnesumkārbu un vairāk nekā četriem pārnesumiem braukšanai uz priekšu un dzinēju, kurš attīsta par 140 kW (ANO/EEK) lielāku maksimālo jaudu un kuram pieļaujamā maksimālās jaudas/maksimālās masas attiecība pārsniedz 75 kW/t, Lref ir mazāks par vai vienāds ar 79 dB(A).

Transportlīdzekļiem ar automatizēto pārnesumkārbu un vairāk nekā četriem pārnesumiem braukšanai uz priekšu un dzinēju, kurš attīsta par 140 kW (ANO/EEK) lielāku maksimālo jaudu un kuram pieļaujamā maksimālās jaudas/maksimālās masas attiecība pārsniedz 75 kW/t, Lref ir mazāks par vai vienāds ar 78 dB(A).

6.   ASEP novērtējums, izmantojot Lurban principu

6.1.   Vispārīgi noteikumi

Šī novērtējuma procedūra ir alternatīva, ko transportlīdzekļu ražotāji izvēlējušies procedūrai, kas ir aprakstīta šā pielikuma 3. punktā un ir piemērojama visām transportlīdzekļu tehnoloģijām. Ražotājs ir atbildīgs par pareizātestēšanas veida noteikšanu. Ja nav norādīts citādi, visu testēšanu un aprēķināšanu veic, kā noteikts šīs regulas 3. pielikumā.

6.2.   Lurban ASEP
  aprēķināšana

No jebkura Lwot ASEP
  , kā noteikts saskaņā ar šo pielikumu, Lurban ASEP
  aprēķina šādi:

| a) | vajadzības gadījumā aprēķina awot test ASEP
  saskaņā ar II pielikuma 4.1.2.1.2.1. vai 4.1.2.1.2.2. punktu, |
| --- | --- |

a)

vajadzības gadījumā aprēķina awot test ASEP
  saskaņā ar II pielikuma 4.1.2.1.2.1. vai 4.1.2.1.2.2. punktu,

| b) | nosaka transportlīdzekļa ātrumu (VBB ASEP
  ) uz BB līnijas Lwot ASEP
  testa laikā, |
| --- | --- |

b)

nosaka transportlīdzekļa ātrumu (VBB ASEP
  ) uz BB līnijas Lwot ASEP
  testa laikā,

| c) | kp_ASEP
  aprēķina šādi:

  Testa rezultātus, kur awot test ASEP
  ir mazāks par aurban, neņem vērā, |
| --- | --- |

c)

kp_ASEP
  aprēķina šādi:

Testa rezultātus, kur awot test ASEP
  ir mazāks par aurban, neņem vērā,

| d) | Lurban measured ASEP
  aprēķina šādi:

  Lai veiktu turpmākos aprēķinus, izmanto Lurban, kā noteikts II pielikumā, bez noapaļošanas, ietverot ciparu pēc decimāldaļas (xx,x), |
| --- | --- |

d)

Lurban measured ASEP
  aprēķina šādi:

Lai veiktu turpmākos aprēķinus, izmanto Lurban, kā noteikts II pielikumā, bez noapaļošanas, ietverot ciparu pēc decimāldaļas (xx,x),

| e) | Lurban normalized aprēķina šādi: |
| --- | --- |

e)

Lurban normalized aprēķina šādi:

| f) | Lurban ASEP
  aprēķina šādi: |
| --- | --- |

f)

Lurban ASEP
  aprēķina šādi:

| g) | atbilstība skaņas līmeņa robežvērtībām:
  Lurban ASEP
  ir mazāks par vai vienāds ar 3,0 dB. |
| --- | --- |

g)

atbilstība skaņas līmeņa robežvērtībām:

Lurban ASEP
  ir mazāks par vai vienāds ar 3,0 dB.

Papildinājums

Paziņojuma par atbilstību skaņas emisijas papildu noteikumiem paraugs

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

(Ražotāja nosaukums) apliecina, ka šā tipa transportlīdzekļi (tips attiecībā uz tā skaņas emisijām saskaņā ar Regulu (ES) Nr. ... (1)) atbilst Regulas (ES) Nr. ... (1) 7. panta prasībām.

(Ražotāja nosaukums) izsaka šo apliecinājumu godprātīgi un ir veicis transportlīdzekļa skaņas emisijas rādītāju pienācīgu novērtējumu.

Datums:

Pilnvarotā pārstāvja vārds:

Pilnvarotā pārstāvja paraksts:

---

(1)  OV: lūgums ievietot šīs regulas numuru.

VIII PIELIKUMS

Pasākumi attiecībā uz akustisko transportlīdzekļu brīdināšanas sistēmu (AVAS)

Šajā pielikumā ir norādīti pasākumi, kas attiecas uz akustisko transportlīdzekļu brīdināšanas sistēmu (AVAS) hibrīda elektrotransportlīdzekļiem un elektrotransportlīdzekļiem.

AVAS

1.   Sistēmas darbības efektivitāte

Ja transportlīdzeklim uzstādīts AVAS, tas atbilst turpmāk noteiktajām prasībām.

2.   Darbības nosacījumi

a)   Skaņas ģenerēšanas metode

AVAS automātiski ģenerē skaņu minimālā rādiusā pie transportlīdzekļa ātruma no braukšanas sākšanas līdz 20 km/h un braucot atpakaļgaitā. Ja transportlīdzeklis aprīkots ar iekšdedzes dzinēju, kas darbojas iepriekšminētā ātruma robežās, AVAS neģenerē skaņu.

Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar atpakaļgaitas brīdināšanas ierīci ar skaņas signālu, AVAS nav jāģenerē skaņa, braucot atpakaļgaitā.

b)   Slēdzis

AVAS aprīko ar slēdzi, kas ir viegli pieejams transportlīdzekļa vadītājam, lai to varētu iedarbināt un izslēgt. No jauna iedarbinot transportlīdzekli, AVAS kā noklusējumu izmanto ieslēgto pozīciju.

c)   Mazināšana

AVAS skaņas līmeni var mazināt transportlīdzekļu darbības periodos.

3.   Skaņas veids un skaļums

| a) | AVAS ģenerētā skaņair nepārtraukta skaņa, kas sniedz informāciju gājējiem un citiem satiksmes dalībniekiem par darbībā esošu transportlīdzekli. Skaņai vajadzētu būt viegli asociējamai ar transportlīdzekļa darbību un līdzīgai skaņai, ko rada tādas pašas kategorijas transportlīdzeklis ar iekšdedzes dzinēju. |
| --- | --- |

a)

AVAS ģenerētā skaņair nepārtraukta skaņa, kas sniedz informāciju gājējiem un citiem satiksmes dalībniekiem par darbībā esošu transportlīdzekli. Skaņai vajadzētu būt viegli asociējamai ar transportlīdzekļa darbību un līdzīgai skaņai, ko rada tādas pašas kategorijas transportlīdzeklis ar iekšdedzes dzinēju.

| b) | AVAS ģenerētajā skaņa ir viegli asociējama ar transportlīdzekļa darbību, piemēram, izmantojot skaņas līmeņa vai veida automātisku variēšanu atkarībā no transportlīdzekļa ātruma. |
| --- | --- |

b)

AVAS ģenerētajā skaņa ir viegli asociējama ar transportlīdzekļa darbību, piemēram, izmantojot skaņas līmeņa vai veida automātisku variēšanu atkarībā no transportlīdzekļa ātruma.

| c) | AVAS ģenerētais skaņas līmenis nepārsniedz tādu M1 kategorijas transportlīdzekļu aptuveno skaņas līmeni, kas aprīkoti ar iekšdedzes dzinēju un darbojas pēc vienādiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

c)

AVAS ģenerētais skaņas līmenis nepārsniedz tādu M1 kategorijas transportlīdzekļu aptuveno skaņas līmeni, kas aprīkoti ar iekšdedzes dzinēju un darbojas pēc vienādiem nosacījumiem.

IX PIELIKUMS

ES tipa apstiprinājums attiecībā uz trokšņa slāpēšanas sistēmu kā atsevišķu tehnisku vienību skaņas līmeni (trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas)

1.   ES TIPA APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 1.1. | Ievērojot Direktīvas 2007/46/EK 7. panta 1. un 2. punktu, pieteikumu ES tipa apstiprinājumam attiecībā uz trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmu vai tās sastāvdaļām kā atsevišķu tehnisku vienību, kas paredzēta M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai attiecīgās atsevišķās tehniskās vienības ražotājs. |
| --- | --- |

1.1.

Ievērojot Direktīvas 2007/46/EK 7. panta 1. un 2. punktu, pieteikumu ES tipa apstiprinājumam attiecībā uz trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmu vai tās sastāvdaļām kā atsevišķu tehnisku vienību, kas paredzēta M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai attiecīgās atsevišķās tehniskās vienības ražotājs.

| 1.2. | Informācijas dokumenta paraugs ir iekļauts 1. papildinājumā. |
| --- | --- |

1.2.

Informācijas dokumenta paraugs ir iekļauts 1. papildinājumā.

| 1.3. | Pēc attiecīgā tehniskā dienesta pieprasījuma, pretendentsiesniedz:






  1.3.1. | divi tādu sistēmu paraugi, kas pieteikti ES tipa apstiprinājumam, |
| --- | --- | --- |

1.3.

Pēc attiecīgā tehniskā dienesta pieprasījuma, pretendentsiesniedz:

1.3.1.

divi tādu sistēmu paraugi, kas pieteikti ES tipa apstiprinājumam,

| 1.3.2. | trokšņa slāpēšanas sistēmas tips, ar ko transportlīdzeklis sākotnēji bija aprīkots, kad piešķīra ES tipa apstiprinājumu, |
| --- | --- |

1.3.2.

trokšņa slāpēšanas sistēmas tips, ar ko transportlīdzeklis sākotnēji bija aprīkots, kad piešķīra ES tipa apstiprinājumu,

| 1.3.3. | tā transportlīdzekļa tipa paraugs, kam jāuzstāda sistēma un kas atbilst VI pielikuma 2.1. punkta prasībām, |
| --- | --- |

1.3.3.

tā transportlīdzekļa tipa paraugs, kam jāuzstāda sistēma un kas atbilst VI pielikuma 2.1. punkta prasībām,

| 1.3.4. | atsevišķs dzinējs, kas atbilst aprakstītā transportlīdzekļa tipam. |
| --- | --- |

1.3.4.

atsevišķs dzinējs, kas atbilst aprakstītā transportlīdzekļa tipam.

2.   MARĶĒJUMI

| 2.4.1. | Trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmai vai tās sastāvdaļām, izņemot stiprinājumus un caurules, ir:






  2.4.1.1. | trokšņu slāpēšanas rezerves sistēmas un tās sastāvdaļu ražotāja preču zīme vai tirdzniecības nosaukums, |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

Trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmai vai tās sastāvdaļām, izņemot stiprinājumus un caurules, ir:

2.4.1.1.

trokšņu slāpēšanas rezerves sistēmas un tās sastāvdaļu ražotāja preču zīme vai tirdzniecības nosaukums,

| 2.4.1.2. | ražotāja preču apraksts. |
| --- | --- |

2.4.1.2.

ražotāja preču apraksts.

| 2.4.2. | Šie marķējumi ir skaidri salasāmi un neizdzēšami pat pēc sistēmas uzstādīšanas transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

2.4.2.

Šie marķējumi ir skaidri salasāmi un neizdzēšami pat pēc sistēmas uzstādīšanas transportlīdzeklī.

3.   ES TIPA APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANA

| 3.1. | Ja attiecīgās prasības ir izpildītas, piešķir ES tipa apstiprinājumu saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK 9. panta 3. punktu un vajadzības gadījumā 10. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

3.1.

Ja attiecīgās prasības ir izpildītas, piešķir ES tipa apstiprinājumu saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK 9. panta 3. punktu un vajadzības gadījumā 10. panta 4. punktu.

| 3.2. | ES tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs ir iekļauts 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

3.2.

ES tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs ir iekļauts 2. papildinājumā.

| 3.3. | Saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikumu tipa apstiprinājuma numuru piešķir katram trokšņu slāpēšanas rezerves sistēmas vai tās sastāvdaļu tipam, kas apstiprināts kā atsevišķa tehniska vienība; tipa apstiprinājuma numura 3. iedaļa norāda šīs regulas numuru. Turklāt, ja trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmu ir paredzēts uzstādīt transportlīdzekļu tipiem, kas atbilst vienīgi III pielikuma 1. posma robežvērtībām, tipa apstiprinājuma numura 3. iedaļai jāpievieno burts "A". Ja trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmu ir paredzēts uzstādīt transportlīdzekļu tipiem, kas atbilst vienīgi III pielikuma 2. posma robežvērtībām, tipa apstiprinājuma numura 3. iedaļai jāpievieno burts "B". Ja slāpēšanas rezerves sistēmu paredzēts uzstādīt transportlīdzekļu tipiem, kuri atbilst III pielikuma 3. posma robežvērtībām, tipa apstiprinājuma numura 3. iedaļai jāpievieno burts "C". Tā pati dalībvalsts nepiešķir to pašu numuru citam trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas vai tās sastāvdaļu tipam. |
| --- | --- |

3.3.

Saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikumu tipa apstiprinājuma numuru piešķir katram trokšņu slāpēšanas rezerves sistēmas vai tās sastāvdaļu tipam, kas apstiprināts kā atsevišķa tehniska vienība; tipa apstiprinājuma numura 3. iedaļa norāda šīs regulas numuru. Turklāt, ja trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmu ir paredzēts uzstādīt transportlīdzekļu tipiem, kas atbilst vienīgi III pielikuma 1. posma robežvērtībām, tipa apstiprinājuma numura 3. iedaļai jāpievieno burts "A". Ja trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmu ir paredzēts uzstādīt transportlīdzekļu tipiem, kas atbilst vienīgi III pielikuma 2. posma robežvērtībām, tipa apstiprinājuma numura 3. iedaļai jāpievieno burts "B". Ja slāpēšanas rezerves sistēmu paredzēts uzstādīt transportlīdzekļu tipiem, kuri atbilst III pielikuma 3. posma robežvērtībām, tipa apstiprinājuma numura 3. iedaļai jāpievieno burts "C". Tā pati dalībvalsts nepiešķir to pašu numuru citam trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas vai tās sastāvdaļu tipam.

4.   ES TIPA APSTIPRINĀJUMA ZĪME

| 4.1. | Katrai trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmai vai tās sastāvdaļām, izņemot stiprinājumus un caurules, kas atbilst saskaņā ar šo regulu apstiprinātam tipam, ir ES tipa apstiprinājuma zīme. |
| --- | --- |

4.1.

Katrai trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmai vai tās sastāvdaļām, izņemot stiprinājumus un caurules, kas atbilst saskaņā ar šo regulu apstiprinātam tipam, ir ES tipa apstiprinājuma zīme.

| 4.2. | ES tipa apstiprinājuma zīme ir taisnstūrveida zīme, kas ietver mazo burtu "e", kam seko tās dalībvalsts pazīšanas rakstzīme(-s) vai numurs, kura ir piešķīrusi apstiprinājumu:






  Vācijai | "1", |
| --- | --- | --- |
| Francijai | "2", |
| Itālijai | "3", |
| Nīderlandei | "4", |
| Zviedrijai | "5", |
| Beļģijai | "6", |
| Ungārijai | "7", |
| Čehijas Republikai | "8", |
| Spānijai | "9", |
| Apvienotajai Karalistei | "11", |
| Austrijai | "12", |
| Luksemburgai | "13", |
| Somijai | "17", |
| Dānijai | "18", |
| Rumānijai | "19", |
| Polijai | "20", |
| Portugālei | "21", |
| Grieķijai | "23", |
| Īrijai | "24", |
| Horvātijai | "25", |
| Slovēnijai | "26", |
| Slovākijai | "27", |
| Igaunijai | "29", |
| Latvijai | "32", |
| Bulgārijai | "34", |
| Lietuvai | "36", |
| Kiprai | "49", |
| Maltai | "50". |

4.2.

ES tipa apstiprinājuma zīme ir taisnstūrveida zīme, kas ietver mazo burtu "e", kam seko tās dalībvalsts pazīšanas rakstzīme(-s) vai numurs, kura ir piešķīrusi apstiprinājumu:

Vācijai

"1",

Francijai

"2",

Itālijai

"3",

Nīderlandei

"4",

Zviedrijai

"5",

Beļģijai

"6",

Ungārijai

"7",

Čehijas Republikai

"8",

Spānijai

"9",

Apvienotajai Karalistei

"11",

Austrijai

"12",

Luksemburgai

"13",

Somijai

"17",

Dānijai

"18",

Rumānijai

"19",

Polijai

"20",

Portugālei

"21",

Grieķijai

"23",

Īrijai

"24",

Horvātijai

"25",

Slovēnijai

"26",

Slovākijai

"27",

Igaunijai

"29",

Latvijai

"32",

Bulgārijai

"34",

Lietuvai

"36",

Kiprai

"49",

Maltai

"50".

Netālu no taisnstūrveida zīmes ir arī "pamata apstiprinājuma numurs", kas ir tipa apstiprinājuma numurs 4. punktā un minēts Direktīvas 2007/46/EK VII pielikumā, pirms kura atrodas divi skaitļi, kas norāda kārtas numuru, kāds piešķirts jaunākajam būtiskajam šīs regulas tehniskajam grozījumam dienā, kad piešķīra tipa apstiprinājumu. Šai regulai tās sākotnējā redakcijā kārtas numurs ir 00. Turklāt pirms minētā kārtas numura atrodas burts "A", ja trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmu ir paredzēts uzstādīt transportlīdzekļu tipiem, kas atbilst vienīgi III pielikuma 1. posma robežvērtībām, vai burts "B", ja trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmu ir paredzēts uzstādīt transportlīdzekļu tipiem, kas atbilst vienīgi III pielikuma 2. posma robežvērtībām, vai burts "C", ja trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmu ir paredzēts uzstādīt transportlīdzekļu tipiem, kas atbilst vienīgi III pielikuma 3. posma robežvērtībām.

| 4.3. | Zīme ir skaidri salasāma un neizdzēšama pat pēc trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas vai tās sastāvdaļu uzstādīšanas transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

4.3.

Zīme ir skaidri salasāma un neizdzēšama pat pēc trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas vai tās sastāvdaļu uzstādīšanas transportlīdzeklī.

| 4.4. | ES tipa apstiprinājuma zīmes paraugs ir sniegts 3. pielikumā. |
| --- | --- |

4.4.

ES tipa apstiprinājuma zīmes paraugs ir sniegts 3. pielikumā.

5.   SPECIFIKĀCIJAS

5.1.   Vispārīgās specifikācijas

5.1.1.   Trokšņa slāpēšanas rezerves sistēma vai tās sastāvdaļas ir projektētas, izgatavotas un tās var uzstādīt tā, lai transportlīdzeklis parastos ekspluatācijas apstākļos un neatkarīgi no vibrācijām, kas uz to var iedarboties, atbilstu šai regulai.

5.1.2.   Trokšņa slāpēšanas sistēma vai tās sastāvdaļas ir projektētas, izgatavotas un tās var uzstādīt tā, lai, ņemot vērā transportlīdzekļa ekspluatācijas apstākļus, būtu nodrošināta pienācīga izturība pret koroziju, kas uz to/tām iedarbojas.

5.1.3.   Papildu norādījumi attiecībā uz iespējām veikt izmaiņas un ar roku regulējamām daudzrežīmu izplūdes vai trokšņa slāpēšanas sistēmām

5.1.3.1.   Visas izplūdes vai trokšņa slāpēšanas sistēmas izgatavo tā, lai nebūtu iespējams viegli noņemt atstarotājus, izejas konusus un citas sastāvdaļas, kuru primārā funkcija ir daļa no trokšņa slāpēšanas/izplešanās kameras. Ja šādas sastāvdaļas izmantošana ir nenovēršama, piestiprināšanas metode novērš tās vienkāršu noņemšanu (piemēram, ar parastas vītnes stiprinājumiem), un noņemšana rada visas sistēmas pastāvīgus/neizlabojamus bojājumus.

5.1.3.2.   Izplūdes vai trokšņa slāpēšanas sistēmas ar vairākiem ar roku regulējamiem darbības režīmiem atbilst visām prasībām visos darbības režīmos. Protokolā norādītais skaņas līmenis ir iegūts režīmā ar augstāko skaņas līmeni.

5.2.   Skaņas līmeņu specifikācijas

5.1.2.   Mērīšanas nosacījumi

5.2.1.1.   Trokšņa slāpēšanas sistēmas un trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas trokšņa tests ir jāveic ar vienlīdzīgām parastām riepām (kā definēts 2. punktā ANO/EEK Noteikumos Nr. 117). Pēc ražotāja pieprasījuma testus neveic ar vilces riepām, speciālo funkciju riepām vai sniega riepām, kā noteikts ANO/EEK Noteikumu Nr. 117 2. punktā. Šāda veida riepas var paaugstināt transportlīdzekļa skaņas līmeni vai maskējoši iedarboties uz trokšņa samazināšanas veiktspējas salīdzinājumu. Riepas var būt lietotas, bet tām ir jāatbilst tiesiskajām prasībām izmantošanai faktiskos braukšanas apstākļos.

5.2.2.   Trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas vai to sastāvdaļu trokšņa slāpēšanas veiktspēju pārbauda, izmantojot metodes, kas aprakstītas 8. pantā un II pielikuma 1. punktā. Jo īpaši, piemērojot šo punktu, ņem vērā šīs regulas grozījumu līmeni, kas bija spēkā jauna transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas brīdī.

a)   Mērījumi transportlīdzeklim kustībā

Kad 1.3.3. punktā minētajam transportlīdzeklim reģistrētie skaņas līmeņi atbilst vienam no šādiem nosacījumiem: trokšņa slāpēšanas rezerves sistēma vai tās sastāvdaļas ir uzstādītas:

| i) | mērījumos iegūtā vērtība (noapaļota līdz tuvākajam veselam skaitlim) par vairāk kā 1 dB(A) nepārsniedz tipa apstiprinājuma vērtību, kas attiecīgajam transportlīdzekļa tipam noteikta saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

i)

mērījumos iegūtā vērtība (noapaļota līdz tuvākajam veselam skaitlim) par vairāk kā 1 dB(A) nepārsniedz tipa apstiprinājuma vērtību, kas attiecīgajam transportlīdzekļa tipam noteikta saskaņā ar šo regulu;

| ii) | mērījumos iegūtā vērtība (pirms noapaļošanas līdz tuvākajam veselam skaitlim) par vairāk kā 1 dB(A) nepārsniedz trokšņa vērtību, kas reģistrēta (pirms noapaļošanas līdz tuvākajam veselam skaitlim) 1.3.3. punktā aprakstītajam transportlīdzeklim, kas aprīkots ar tā paša tipa izplūdes trokšņa slāpēšanas sistēmu kā tipa apstiprinājuma iesniegšanas brīdī saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

ii)

mērījumos iegūtā vērtība (pirms noapaļošanas līdz tuvākajam veselam skaitlim) par vairāk kā 1 dB(A) nepārsniedz trokšņa vērtību, kas reģistrēta (pirms noapaļošanas līdz tuvākajam veselam skaitlim) 1.3.3. punktā aprakstītajam transportlīdzeklim, kas aprīkots ar tā paša tipa izplūdes trokšņa slāpēšanas sistēmu kā tipa apstiprinājuma iesniegšanas brīdī saskaņā ar šo regulu.

Ja ir izvēlēts trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas secīgs salīdzinājums ar oriģinālo sistēmu šīs regulas II pielikuma 4.1.2.1.4.2. un/vai 4.1.2.2.1.2. punkta piemērošanai, ir atļauts pārslēgt augstākā pārnesumā, lai palielinātu paātrinājumu, un nav obligāti jālieto elektroniskas vai mehāniskas ierīces, lai nepieļautu pārslēgšanu zemākā pārnesumā. Ja šādos apstākļos testējamā transportlīdzekļa skaņas līmenis pārsniedz ražojuma atbilstības (RA) vērtības, tehniskais dienests lems par testa transportlīdzekļa reprezentativitāti.

b)   Mērījumi stāvošam transportlīdzeklim

Kad trokšņa slāpēšanas rezerves sistēma vai tās sastāvdaļas ir uzstādītas 1.3.3. punktā minētajam transportlīdzeklim, reģistrētie skaņas līmeņi atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:

| i) | mērījumos iegūtā vērtība (noapaļota līdz tuvākajam veselam skaitlim) par vairāk kā 2 dB(A) nepārsniedz tipa apstiprinājuma vērtību, kas attiecīgajam transportlīdzekļa tipam noteikta saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

i)

mērījumos iegūtā vērtība (noapaļota līdz tuvākajam veselam skaitlim) par vairāk kā 2 dB(A) nepārsniedz tipa apstiprinājuma vērtību, kas attiecīgajam transportlīdzekļa tipam noteikta saskaņā ar šo regulu;

| ii) | mērījumos iegūtā vērtība (pirms noapaļošanas līdz tuvākajam veselam skaitlim) par vairāk kā 2 dB(A) nepārsniedz trokšņa vērtību, kas reģistrēta (pirms noapaļošanas līdz tuvākajam veselam skaitlim) 1.3.3. punktā aprakstītajam transportlīdzeklim, kas aprīkots ar tā paša tipa izplūdes trokšņa slāpēšanas sistēmu kā tipa apstiprinājuma iesniegšanas brīdī saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

ii)

mērījumos iegūtā vērtība (pirms noapaļošanas līdz tuvākajam veselam skaitlim) par vairāk kā 2 dB(A) nepārsniedz trokšņa vērtību, kas reģistrēta (pirms noapaļošanas līdz tuvākajam veselam skaitlim) 1.3.3. punktā aprakstītajam transportlīdzeklim, kas aprīkots ar tā paša tipa izplūdes trokšņa slāpēšanas sistēmu kā tipa apstiprinājuma iesniegšanas brīdī saskaņā ar šo regulu.

5.2.3.   Turpmāk atbilstoši II pielikuma prasībām jebkurai trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmai vai tās sastāvdaļām ir jāatbilst piemērojamām specifikācijām, kas noteiktas VIII pielikumā. Trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmai, as paredzēta transportlīdzekļu tipiem, kas apstiprināti saskaņā ar Direktīvu 70/157/EEK, šā VII pielikuma un šā pielikuma 5.2.3.1. līdz 5.2.3.3. punkta specifikācijas neattiecina.

5.2.3.1.   Ja trokšņa slāpēšanas rezerves sistēma vai tās sastāvdaļas ir ģeometriski mainīgas sistēmas vai sastāvdaļas, tipa apstiprinājuma pieteikumā ražotājs izdod paziņojumu saskaņā ar VII pielikuma papildinājumu), ka apstiprināmais trokšņa slāpēšanas sistēmas tips atbilst šā pielikuma 5.2.3. punkta prasībām. Apstiprinātāja iestāde var pieprasīt veikt jebkuru atbilstošu testu, lai pārbaudītu trokšņa slāpēšanas sistēmas atbilstību papildu skaņas emisijas noteikumiem.

5.2.3.2.   Ja trokšņa slāpēšanas rezerves sistēma vai tās sastāvdaļas nav mainīgas ģeometrijas sistēma, tipa apstiprinājuma pieteikumā pietiek norādīt, ka ražotājs sniedz paziņojumu saskaņā ar VII pielikuma papildinājumu, ka apstiprināmais trokšņa slāpēšanas sistēmas tips atbilst šā pielikuma 5.2.3. punkta prasībām.

5.2.3.3.   Paziņojums par atbilstību ir formulēts šādi: "(Ražotāja nosaukums) apliecina, ka šī tipa trokšņa slāpēšanas sistēma atbilst Regulas (ES) Nr. ... (1) IX pielikuma 5.2.3. punkta prasībām. (Ražotāja nosaukums) izsaka šo apliecinājumu godprātīgi pēc transportlīdzekļa skaņas emisijas rādītāju pienācīga tehniskā novērtējuma attiecīgajā ekspluatācijas un vides nosacījumu diapazonā.

5.3.   Automobiļa tehnisko rādītāju mērīšana

5.3.1.   Trokšņa slāpēšanas rezerves sistēma vai tās sastāvdaļas nodrošina, lai transportlīdzekļa tehniskie rādītāji būtu pielīdzināmi rādītājiem, ko panāk ar oriģinālo trokšņa slāpēšanas sistēmu vai tās sastāvdaļām.

5.3.2.   Trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmu vai pēc ražotāja izvēles šīs sistēmas sastāvdaļas salīdzina ar oriģinālā aprīkojuma trokšņa slāpēšanas sistēmu vai tās sastāvdaļām, kas arī ir jaunas, pēc kārtas uzstādītas 1.3.3. punktā minētajam transportlīdzeklim.

5.3.3.   Par testa metodi izvēlas pretspiediena mērījumu, ievērojot 5.3.4. punkta nosacījumus.

Mērījuma rezultāts, kas iegūts ar trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmu, nepārsniedz mērījuma rezultātu ar oriģinālo trokšņa slāpēšanas sistēmu vairāk par 25 %, ievērojot turpmāk izklāstītos nosacījumus.

5.3.4.   Testa metode

5.3.4.1.   Dzinēja testa metode

Mērījumu izdara 1.3.4. punktā minētajam dzinējam, kas pievienots dinamometram. Ar pilnīgi atvērtu droseļvārstu stendu noregulē tā, lai iegūtu dzinēja apgriezienu skaitu (S), kas atbilst nominālajai maksimālajai dzinēja jaudai.

Lai izmērītu pretspiedienu, spiediena krānu novieto tādā attālumā no izplūdes kolektora, kāds norādīts 5. papildinājumā.

5.3.4.2.   Transportlīdzekļa testa metode

Mērījumus izdara 1.3.3. punktā minētajam transportlīdzeklim. Testu veic vai nu uz ceļa, vai uz dinamometra veltņiem.

Ar pilnīgi atvērtu droseļvārstu dzinēju noslogo tā, lai dzinēja apgriezienu skaits atbilstu nominālajai maksimālajai dzinēja jaudai (dzinēja apgriezienu skaits S).

Lai izmērītu pretspiedienu, spiediena krānu novieto tādā attālumā no izplūdes kolektora, kāds norādīts 5. papildinājumā.

5.4.   Papildu specifikācijas attiecībā uz trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmām vai to sastāvdaļām, kas satur šķiedrainus skaņu absorbējošus materiālus

5.4.1.   Vispārīgi noteikumi

Šķiedrainus skaņu absorbējošus materiālus var izmantot tikai trokšņa slāpēšanas sistēmās vai to sastāvdaļās, ja tiek izpildīts kāds no šiem nosacījumiem:

| a) | ja izplūdes gāzes nesaskaras ar šķiedrainiem materiāliem, |
| --- | --- |

a)

ja izplūdes gāzes nesaskaras ar šķiedrainiem materiāliem,

| b) | ja trokšņa slāpēšanas sistēma vai tās sastāvdaļas ir no tās pašas konstrukciju saimes kā sistēmas vai tās sastāvdaļas, par kurām tipa apstiprinājuma procesā saskaņā ar šīs regulas prasībām ir pierādīts, ka tās nenodils. |
| --- | --- |

b)

ja trokšņa slāpēšanas sistēma vai tās sastāvdaļas ir no tās pašas konstrukciju saimes kā sistēmas vai tās sastāvdaļas, par kurām tipa apstiprinājuma procesā saskaņā ar šīs regulas prasībām ir pierādīts, ka tās nenodils.

Ja neviens no minētajiem nosacījumiem nav izpildīts, veic trokšņa slāpēšanas sistēmas vai tās sastāvdaļu parasto kondicionēšanu, izmantojot vienu no trim turpmāk aprakstītajām iekārtām un procedūrām.

Pirmā punkta b) apakšpunkta nolūkā uzskata, ka trokšņa slāpēšanas sistēmu grupa vai trokšņa slāpēšanas sistēmas sastāvdaļu grupa ir no tās pašas konstrukciju saimes, ja tām ir vienādas šādas īpašības:

| a) | sauso gāzu klātbūtne izplūdes gāzu plūsmā, kas filtrēta, izmantojot absorbējošu šķiedru materiālu, nonākot kontaktā ar šo materiālu; |
| --- | --- |

a)

sauso gāzu klātbūtne izplūdes gāzu plūsmā, kas filtrēta, izmantojot absorbējošu šķiedru materiālu, nonākot kontaktā ar šo materiālu;

| b) | šķiedru veids; |
| --- | --- |

b)

šķiedru veids;

| c) | attiecīgā gadījumā saistmateriāla specifikācijas; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā saistmateriāla specifikācijas;

| d) | šķiedras vidējie izmēri; |
| --- | --- |

d)

šķiedras vidējie izmēri;

| e) | minimālais beramo materiālu iepakojuma blīvums kg/m3; |
| --- | --- |

e)

minimālais beramo materiālu iepakojuma blīvums kg/m3;

| f) | maksimālā kontaktvirsma starp gāzes plūsmu un absorbējošo materiālu; |
| --- | --- |

f)

maksimālā kontaktvirsma starp gāzes plūsmu un absorbējošo materiālu;

5.4.1.1.   Nepārtraukta ekspluatācija uz ceļa 10 000 km

| 5.4.1.1.1. | 50 ± 20 % no šīs ekspluatācijas ir braukšana pilsētā, un pārējā ekspluatācijas daļa ir lielu attālumu nobraukšana ar lielu ātrumu; nepārtrauktu ekspluatāciju uz ceļa var aizstāt ar atbilstīgu testa treka programmu.
  Abu ātrumu režīmus maina vismaz divas reizes.
  Pilna testa programma ietver vismaz 10 pārtraukumus, kas ilgst vismaz trīs stundas, lai imitētu iespējamos atdzišanas un kondensācijas efektus. |
| --- | --- |

5.4.1.1.1.

50 ± 20 % no šīs ekspluatācijas ir braukšana pilsētā, un pārējā ekspluatācijas daļa ir lielu attālumu nobraukšana ar lielu ātrumu; nepārtrauktu ekspluatāciju uz ceļa var aizstāt ar atbilstīgu testa treka programmu.

Abu ātrumu režīmus maina vismaz divas reizes.

Pilna testa programma ietver vismaz 10 pārtraukumus, kas ilgst vismaz trīs stundas, lai imitētu iespējamos atdzišanas un kondensācijas efektus.

5.4.1.2.   Kondicionēšana testa stendā

| 5.4.1.2.1. | Izmantojot standarta detaļas un ievērojot transportlīdzekļa ražotāja norādījumus, trokšņa slāpēšanas sistēma vai tās sastāvdaļas ir uzstādītas transportlīdzeklim, kas minēts 1.3.3. punktā, vai dzinējam, kas minēts 1.3.4. punktā. Pirmajā gadījumā transportlīdzekli novieto uz dinamometra veltņiem. Otrajā gadījumā dzinēju savieno ar dinamometru. |
| --- | --- |

5.4.1.2.1.

Izmantojot standarta detaļas un ievērojot transportlīdzekļa ražotāja norādījumus, trokšņa slāpēšanas sistēma vai tās sastāvdaļas ir uzstādītas transportlīdzeklim, kas minēts 1.3.3. punktā, vai dzinējam, kas minēts 1.3.4. punktā. Pirmajā gadījumā transportlīdzekli novieto uz dinamometra veltņiem. Otrajā gadījumā dzinēju savieno ar dinamometru.

| 5.4.1.2.2. | Testu veic sešos sešu stundu periodos ar vismaz 12 stundu pārtraukumu starp katru periodu, lai imitētu iespējamos atdzišanas un kondensācijas efektus. |
| --- | --- |

5.4.1.2.2.

Testu veic sešos sešu stundu periodos ar vismaz 12 stundu pārtraukumu starp katru periodu, lai imitētu iespējamos atdzišanas un kondensācijas efektus.

| 5.4.1.2.3. | Katrā sešu stundu periodā dzinēju darbina, pēc kārtas ievērojot šādus nosacījumus:






  a) | piecu minūšu posms brīvgaitas ātrumā; |
| --- | --- | --- |

5.4.1.2.3.

Katrā sešu stundu periodā dzinēju darbina, pēc kārtas ievērojot šādus nosacījumus:

a)

piecu minūšu posms brīvgaitas ātrumā;

| b) | vienas stundas posms ar 1⁄4 slodzes ar 3⁄4 nominālā maksimālā apgriezienu skaita (S); |
| --- | --- |

b)

vienas stundas posms ar 1⁄4 slodzes ar 3⁄4 nominālā maksimālā apgriezienu skaita (S);

| c) | vienas stundas posms ar 1⁄2 slodzes ar 3⁄4 nominālā maksimālā apgriezienu skaita (S); |
| --- | --- |

c)

vienas stundas posms ar 1⁄2 slodzes ar 3⁄4 nominālā maksimālā apgriezienu skaita (S);

| d) | desmit minūšu posms ar pilnu slodzi ar 3⁄4 nominālā maksimālā apgriezienu skaita (S); |
| --- | --- |

d)

desmit minūšu posms ar pilnu slodzi ar 3⁄4 nominālā maksimālā apgriezienu skaita (S);

| e) | piecpadsmit minūšu posms ar 1⁄2 slodzes ar nominālo maksimālo apgriezienu skaitu (S); |
| --- | --- |

e)

piecpadsmit minūšu posms ar 1⁄2 slodzes ar nominālo maksimālo apgriezienu skaitu (S);

| f) | trīsdesmit minūšu posms ar 1⁄4 slodzes ar nominālo maksimālo apgriezienu skaitu (S). |
| --- | --- |

f)

trīsdesmit minūšu posms ar 1⁄4 slodzes ar nominālo maksimālo apgriezienu skaitu (S).

Katrs periods ietver divas iepriekš minēto posmu virknes no a) līdz f).

| 5.4.1.2.4. | Testēšanas laikā trokšņa slāpēšanas sistēmu vai tās sastāvdaļas nedzesē ar pastiprinātu velkmi, kas ap transportlīdzekli imitē normālu gaisa plūsmu.
  Tomēr pēc ražotāja pieprasījuma trokšņa slāpēšanas sistēmu vai tās sastāvdaļas var dzesēt, lai nepārsniegtu fiksēto temperatūru pie tā ieplūdes caurules, kad transportlīdzeklis brauc ar maksimālo ātrumu. |
| --- | --- |

5.4.1.2.4.

Testēšanas laikā trokšņa slāpēšanas sistēmu vai tās sastāvdaļas nedzesē ar pastiprinātu velkmi, kas ap transportlīdzekli imitē normālu gaisa plūsmu.

Tomēr pēc ražotāja pieprasījuma trokšņa slāpēšanas sistēmu vai tās sastāvdaļas var dzesēt, lai nepārsniegtu fiksēto temperatūru pie tā ieplūdes caurules, kad transportlīdzeklis brauc ar maksimālo ātrumu.

5.4.1.3.   Kondicionēšana ar pulsāciju

| 5.4.1.3.1. | Transportlīdzeklis, kas minēts 1.3.3. punktā, vai dzinējs, kas minēts 1.3.4. punktā, ir aprīkots ar trokšņa slāpēšanas sistēmu vai tās sastāvdaļām. Pirmajā gadījumā transportlīdzekli novieto uz dinamometra veltņiem, un otrajā gadījumā dzinēju pievieno dinamometram. |
| --- | --- |

5.4.1.3.1.

Transportlīdzeklis, kas minēts 1.3.3. punktā, vai dzinējs, kas minēts 1.3.4. punktā, ir aprīkots ar trokšņa slāpēšanas sistēmu vai tās sastāvdaļām. Pirmajā gadījumā transportlīdzekli novieto uz dinamometra veltņiem, un otrajā gadījumā dzinēju pievieno dinamometram.

| 5.4.1.3.2. | Testa iekārtu, kam sīki izstrādāta shēma redzama IV pielikuma papildinājuma 1. attēlā, pievieno pie trokšņa slāpēšanas sistēmas izvada. Ir derīga jebkura cita iekārta, kas nodrošina līdzvērtīgus rezultātus. |
| --- | --- |

5.4.1.3.2.

Testa iekārtu, kam sīki izstrādāta shēma redzama IV pielikuma papildinājuma 1. attēlā, pievieno pie trokšņa slāpēšanas sistēmas izvada. Ir derīga jebkura cita iekārta, kas nodrošina līdzvērtīgus rezultātus.

| 5.4.1.3.3. | Testa iekārtu noregulē tā, lai ātrdarbības vārsts izplūdes gāzu plūsmu pārmaiņus apturētu un atjaunotu, veicot 2 500 ciklus. |
| --- | --- |

5.4.1.3.3.

Testa iekārtu noregulē tā, lai ātrdarbības vārsts izplūdes gāzu plūsmu pārmaiņus apturētu un atjaunotu, veicot 2 500 ciklus.

| 5.4.1.3.4. | Vārsts atveras, kad izplūdes gāzu pretspiediens, ko mēra vismaz 100 mm pirms ieplūdes atloka, sasniedz vērtību starp 35 un 40 kPa. Tas aizveras, kad šis spiediens neatšķiras par vairāk nekā 10 % no spiediena stabilizētās vērtības ar atvērtu vārstu. |
| --- | --- |

5.4.1.3.4.

Vārsts atveras, kad izplūdes gāzu pretspiediens, ko mēra vismaz 100 mm pirms ieplūdes atloka, sasniedz vērtību starp 35 un 40 kPa. Tas aizveras, kad šis spiediens neatšķiras par vairāk nekā 10 % no spiediena stabilizētās vērtības ar atvērtu vārstu.

| 5.4.1.3.5. | Laika aiztures slēdzi noregulē uz gāzu izplūdes laiku saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti 5.4.1.3.4. punktā. |
| --- | --- |

5.4.1.3.5.

Laika aiztures slēdzi noregulē uz gāzu izplūdes laiku saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti 5.4.1.3.4. punktā.

| 5.4.1.3.6. | Dzinēja apgriezienu skaits ir 75 % no apgriezienu skaita (S), ar kādu dzinējs attīsta maksimālo jaudu. |
| --- | --- |

5.4.1.3.6.

Dzinēja apgriezienu skaits ir 75 % no apgriezienu skaita (S), ar kādu dzinējs attīsta maksimālo jaudu.

| 5.4.1.3.7. | Dinamometra uzrādītā jauda ir 50 % no jaudas ar pilnībā atvērtu droseļvārstu, kuru mēra tad, kad sasniegti 75 % no dzinēja apgriezienu skaita (S). |
| --- | --- |

5.4.1.3.7.

Dinamometra uzrādītā jauda ir 50 % no jaudas ar pilnībā atvērtu droseļvārstu, kuru mēra tad, kad sasniegti 75 % no dzinēja apgriezienu skaita (S).

| 5.4.1.3.8. | Testa laikā jebkuru noplūdes atvērumu aiztaisa. |
| --- | --- |

5.4.1.3.8.

Testa laikā jebkuru noplūdes atvērumu aiztaisa.

| 5.4.1.3.9. | Visu testu veic 48 stundu laikā. Ja vajadzīgs, ik pēc stundas var būt viens dzesēšanas periods. |
| --- | --- |

5.4.1.3.9.

Visu testu veic 48 stundu laikā. Ja vajadzīgs, ik pēc stundas var būt viens dzesēšanas periods.

| 5.4.1.3.10. | Pēc kondicionēšanas skaņas līmeni pārbauda saskaņā 5.2. punktu. |
| --- | --- |

5.4.1.3.10.

Pēc kondicionēšanas skaņas līmeni pārbauda saskaņā 5.2. punktu.

6.   ES TIPA APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

Trokšņa slāpēšanas sistēmas ražotājs vai tā pārstāvis var lūgt administratīvo iestādi, kas piešķīra trokšņa slāpēšanas sistēmas ES tipa apstiprinājumu vienam vai vairākiem transportlīdzekļu tipiem, piešķirt apstiprinājuma attiecinājumu uz citiem transportlīdzekļu tipiem.

Šī procedūra ir izklāstīta 1. punktā. Paziņojumu par ES tipa apstiprinājumu paplašināšanu (vai paplašinājuma noraidīšanu) dalībvalstīm dara zināmu saskaņā ar Direktīvā 2007/46/EK minēto procedūru.

7.   TROKŠŅA SLĀPĒŠANAS SISTĒMAS TIPA PĀRVEIDOŠANA

Ja tiek pārveidots transportlīdzekļa tips, kas apstiprināts saskaņā ar šo regulu, piemēro Direktīvas 2007/46/EK 13.–16. pantu un 17. panta 4. punktu.

8.   RAŽOJUMU ATBILSTĪBA (RA)

| 8.1. | Lai nodrošinātu ražojumu atbilstību, veic pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK 12. pantā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

8.1.

Lai nodrošinātu ražojumu atbilstību, veic pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK 12. pantā noteiktajām prasībām.

| 8.2. | Īpaši noteikumi






  8.2.1. | Testi, kas minēti Direktīvas 2007/46/EK X pielikuma 2.3.5. punktā, ir šīs regulas XI pielikumā noteiktie testi. |
| --- | --- | --- |

8.2.

Īpaši noteikumi

8.2.1.

Testi, kas minēti Direktīvas 2007/46/EK X pielikuma 2.3.5. punktā, ir šīs regulas XI pielikumā noteiktie testi.

| 8.2.2. | To pārbaužu biežums, kas minētas Direktīvas 2007/46/EK X pielikuma 3. punktā, parasti ir reizi divos gados. |
| --- | --- |

8.2.2.

To pārbaužu biežums, kas minētas Direktīvas 2007/46/EK X pielikuma 3. punktā, parasti ir reizi divos gados.

9.   INFORMĀCIJA LIETOTĀJIEM UN TEHNISKĀS PĀRBAUDES

| 9.1. | Trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas ražotājs vai viņa pārstāvis katrai trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmai pievieno dokumentu papīra formātā. Minētajā dokumentā ir norādīta vismaz šāda informācija:






  a) | trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas ES tipa apstiprinājuma numurs (5. iedaļu, kurā norāda ES tipa apstiprinājuma attiecināšanas numuru, var izlaist) |
| --- | --- | --- |

9.1.

Trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas ražotājs vai viņa pārstāvis katrai trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmai pievieno dokumentu papīra formātā. Minētajā dokumentā ir norādīta vismaz šāda informācija:

a)

trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas ES tipa apstiprinājuma numurs (5. iedaļu, kurā norāda ES tipa apstiprinājuma attiecināšanas numuru, var izlaist)

| b) | ES tipa apstiprinājuma zīme |
| --- | --- |

b)

ES tipa apstiprinājuma zīme

| c) | marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums) |
| --- | --- |

c)

marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums)

| d) | tips un komercapraksts un/vai daļas numurs |
| --- | --- |

d)

tips un komercapraksts un/vai daļas numurs

| e) | ražotāja uzņēmuma nosaukums un adrese |
| --- | --- |

e)

ražotāja uzņēmuma nosaukums un adrese

| f) | ražotāja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese |
| --- | --- |

f)

ražotāja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese

| g) | to transportlīdzekļu dati, kuriem trokšņa slāpēšanas rezerves sistēma ir paredzēta:






  i) | marka, |
| --- | --- | --- |

g)

to transportlīdzekļu dati, kuriem trokšņa slāpēšanas rezerves sistēma ir paredzēta:

i)

marka,

| ii) | tips, |
| --- | --- |

ii)

tips,

| iii) | tipa apstiprinājuma numurs, |
| --- | --- |

iii)

tipa apstiprinājuma numurs,

| iv) | dzinēja kods, |
| --- | --- |

iv)

dzinēja kods,

| v) | maksimālā dzinēja jauda |
| --- | --- |

v)

maksimālā dzinēja jauda

| vi) | transmisijas veids |
| --- | --- |

vi)

transmisijas veids

| vii) | jebkādi ierobežojumi attiecībā uz transportlīdzekļiem, kur sistēmu var uzstādīt |
| --- | --- |

vii)

jebkādi ierobežojumi attiecībā uz transportlīdzekļiem, kur sistēmu var uzstādīt

| viii) | braucoša transportlīdzekļa skaņas līmenis db(A) un stāvoša transportlīdzekļa trokšņa līmenis db(A) min–1 (ja ir novirze no transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma vērtībām) |
| --- | --- |

viii)

braucoša transportlīdzekļa skaņas līmenis db(A) un stāvoša transportlīdzekļa trokšņa līmenis db(A) min–1 (ja ir novirze no transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma vērtībām)

| h) | uzstādīšanas instrukcijas |
| --- | --- |

h)

uzstādīšanas instrukcijas

| 9.2. | Ja 9.1. punktā minētais dokuments papīra formātā ietver vairāk nekā vienu papīra lapu, uz visām lapām ir norādīta vismaz atsauce uz ES tipa apstiprinājuma numuru. |
| --- | --- |

9.2.

Ja 9.1. punktā minētais dokuments papīra formātā ietver vairāk nekā vienu papīra lapu, uz visām lapām ir norādīta vismaz atsauce uz ES tipa apstiprinājuma numuru.

| 9.3. | Informāciju attiecībā uz 9.1. punkta g) un h) apakšpunktu var sniegt ražotāja tīmekļa vietnē, ja tīmekļa vietnes adrese ir norādīta uz dokumenta papīra formātā. |
| --- | --- |

9.3.

Informāciju attiecībā uz 9.1. punkta g) un h) apakšpunktu var sniegt ražotāja tīmekļa vietnē, ja tīmekļa vietnes adrese ir norādīta uz dokumenta papīra formātā.

---

(1)  OV: lūgums ievietot šīs regulas numuru.

1. papildinājums

Informācijas dokuments Nr. ... par mehānisko transportlīdzekļu trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmu kā atsevišķas tehniskas vienības ES tipa apstiprinājumu (Regula (ES) Nr. ... (1))

Turpmāk norādīto informāciju attiecīgā gadījumā iesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visus rasējumus iesniedz attiecīgā mērogā un pietiekami detalizēti uz A4 izmēra papīra vai A4 formāta mapē. Ja ir fotoattēli, tie ir pietiekami detalizēti.

Ja sistēmām, sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskajām vienībām ir elektroniskā vadība, sniedz informāciju par to darbību.

0.   Vispārīgi noteikumi

| 0.1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums). ... |
| --- | --- |

0.1.

Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums). ...

| 0.2. | Tips un vispārīgs(-i) komercapraksts(-i): ... |
| --- | --- |

0.2.

Tips un vispārīgs(-i) komercapraksts(-i): ...

| 0.3 | Tipa identifikācijas līdzekļi, ja uz atsevišķās tehniskās vienības ir marķējums (2): ... |
| --- | --- |

0.3

Tipa identifikācijas līdzekļi, ja uz atsevišķās tehniskās vienības ir marķējums (2): ...

| 0.3.1. | Minētā marķējuma atrašanās vieta: ... |
| --- | --- |

0.3.1.

Minētā marķējuma atrašanās vieta: ...

| 0.5. | Ražotāja uzņēmuma nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

0.5.

Ražotāja uzņēmuma nosaukums un adrese: ...

| 0.7. | Sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām - ES tipa apstiprinājuma zīmes stiprinājuma vieta un paņēmiens: ... |
| --- | --- |

0.7.

Sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām - ES tipa apstiprinājuma zīmes stiprinājuma vieta un paņēmiens: ...

| 0.8. | Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ... |
| --- | --- |

0.8.

Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ...

| 0.9. | Ražotāja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

0.9.

Ražotāja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: ...

1.   Tā transportlīdzekļa apraksts, kam ierīce paredzēta (ja ar ierīci paredzēts aprīkot vairāk nekā vienu transportlīdzekļa tipu, šajā punktā prasīto informāciju sniedz attiecībā uz katru attiecīgo tipu)

1.1.   Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ...

1.2.   Tips un vispārīgs(-i) komercapraksts(-i): ...

1.3.   Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums ir uz transportlīdzekļa: ...

1.4.   Transportlīdzekļa kategorija: ...

1.5.   Tipa apstiprinājuma numurs visam transportlīdzeklim: ...

1.6.   Jaudas avots: ...

| 1.6.1. | Dzinēja ražotājs: ... |
| --- | --- |

1.6.1.

Dzinēja ražotājs: ...

| 1.6.2. | Ražotāja dzinēja kods: ... |
| --- | --- |

1.6.2.

Ražotāja dzinēja kods: ...

| 1.6.3. | Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 vai maksimālā nepārtrauktā nominālā jauda (elektromotors): ... kW |
| --- | --- |

1.6.3.

Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 vai maksimālā nepārtrauktā nominālā jauda (elektromotors): ... kW

| 1.6.4. | Uzpūtes iekārta(-as): Oriģinālā daļa vai marka un marķējums (3): ... |
| --- | --- |

1.6.4.

Uzpūtes iekārta(-as): Oriģinālā daļa vai marka un marķējums (3): ...

| 1.6.5. | Gaisa filtrs: Oriģinālā daļa vai marka un marķējums (3): ... |
| --- | --- |

1.6.5.

Gaisa filtrs: Oriģinālā daļa vai marka un marķējums (3): ...

| 1.6.6. | Ieplūdes trokšņa slāpētājs(-i): Oriģinālā daļa vai marka un marķējums (4): ... |
| --- | --- |

1.6.6.

Ieplūdes trokšņa slāpētājs(-i): Oriģinālā daļa vai marka un marķējums (4): ...

| 1.6.7. | Izplūdes trokšņa slāpētājs(-i): Oriģinālā daļa vai marka un marķējums (4): ... |
| --- | --- |

1.6.7.

Izplūdes trokšņa slāpētājs(-i): Oriģinālā daļa vai marka un marķējums (4): ...

| 1.6.8. | Katalizators: Oriģinālā daļa vai marka un marķējums (4): ... |
| --- | --- |

1.6.8.

Katalizators: Oriģinālā daļa vai marka un marķējums (4): ...

| 1.6.9. | Daļiņu filtrs(-i): Oriģinālā daļa vai marka un marķējums (4): ... |
| --- | --- |

1.6.9.

Daļiņu filtrs(-i): Oriģinālā daļa vai marka un marķējums (4): ...

1.7.   Transmisija

| 1.7.1. | Tips (mehāniskā, hidrauliskā, elektriskā u. c.): ... |
| --- | --- |

1.7.1.

Tips (mehāniskā, hidrauliskā, elektriskā u. c.): ...

1.8.   Ierīces bez dzinēja, kas paredzētas trokšņa samazināšanai: Oriģinālā daļa vai apraksts (4): ...

1.9.   Skaņas līmeņa vērtības:

| | braucošs transportlīdzeklis: ... dB(A), apgriezienu skaits stabilizēts pirms paātrinājuma ar ... km/h; |
| --- | --- |

braucošs transportlīdzeklis: ... dB(A), apgriezienu skaits stabilizēts pirms paātrinājuma ar ... km/h;

| | stāvošs transportlīdzeklis dB(A), ar ... min–1 |
| --- | --- |

stāvošs transportlīdzeklis dB(A), ar ... min–1

1.10.   Pretspiediena vērtība: ... Pa

1.11.   Jebkuri prasību ierobežojumi, kas attiecas uz izmantošanu un uzstādīšanu: ...

2.   Piezīmes: ...

3.   Ierīces apraksts

| 3.1. | Trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas apraksts, kurā norādīts katras sistēmas sastāvdaļas relatīvais stāvoklis, kopā ar uzstādīšanas pamācību: |
| --- | --- |

3.1.

Trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas apraksts, kurā norādīts katras sistēmas sastāvdaļas relatīvais stāvoklis, kopā ar uzstādīšanas pamācību:

| 3.2. | Sīki izstrādāts katras sastāvdaļas rasējums, lai tās varētu viegli atrast un atpazīt, un norāde uz izmantotajiem materiāliem. Šajos rasējumos norāda vieta ES tipa apstiprinājuma zīmi, kuras piestiprināšana ir obligāta |
| --- | --- |

3.2.

Sīki izstrādāts katras sastāvdaļas rasējums, lai tās varētu viegli atrast un atpazīt, un norāde uz izmantotajiem materiāliem. Šajos rasējumos norāda vieta ES tipa apstiprinājuma zīmi, kuras piestiprināšana ir obligāta

Datums: ...

Paraksts: ...

Ieņemamais amats uzņēmumā: ...

---

(1)  OV: lūdzu, ievietot šīs regulas numuru..

(2)  kuri iekļauti šajā informācijas dokumentā, tad šādas rakstu zīmes dokumentā attēlo ar simbolu "?" (piemērs: ABC??123??).

(3)  Svītrot, ja neattiecas.

(4)  Svītrot, ja neattiecas.

2. papildinājums

PARAUGS

ES tipa apstiprinājuma sertifikāts

Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Zīmogs apstiprinātājas iestādes zīmogs

Paziņojums par

| — | tipa apstiprinājumu (1) |
| --- | --- |

—

tipa apstiprinājumu (1)

| — | tipa apstiprinājuma paplašinājumu (1) |
| --- | --- |

—

tipa apstiprinājuma paplašinājumu (1)

| — | tipa apstiprinājuma atteikumu (1) |
| --- | --- |

—

tipa apstiprinājuma atteikumu (1)

| — | tipa apstiprinājuma anulēšanu (1) |
| --- | --- |

—

tipa apstiprinājuma anulēšanu (1)

trokšņa slāpēšanas sistēmu atsevišķas tehniskas vienības tipam saskaņā ar Regulu (ES) Nr. (2), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. .../...

Tipa apstiprinājuma numurs: ...

Paplašinājuma pamatojums: ...

I.   IEDAĻA

| 0.1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ... |
| --- | --- |

0.1.

Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ...

| 0.2. | Tips un vispārīgs(-i) komercapraksts(-i): ... |
| --- | --- |

0.2.

Tips un vispārīgs(-i) komercapraksts(-i): ...

| 0.3. | Tipa identifikācijas līdzekļi, ja uz atsevišķās tehniskās vienības ir marķējums (3): ... |
| --- | --- |

0.3.

Tipa identifikācijas līdzekļi, ja uz atsevišķās tehniskās vienības ir marķējums (3): ...

| 0.3.1. | Minētā marķējuma atrašanās vieta: ... |
| --- | --- |

0.3.1.

Minētā marķējuma atrašanās vieta: ...

| 0.4. | Transportlīdzekļa kategorija (4): ... |
| --- | --- |

0.4.

Transportlīdzekļa kategorija (4): ...

| 0.5. | Ražotāja uzņēmuma nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

0.5.

Ražotāja uzņēmuma nosaukums un adrese: ...

| 0.7. | Sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām - ES tipa apstiprinājuma zīmes stiprinājuma vieta un veids: ... |
| --- | --- |

0.7.

Sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām - ES tipa apstiprinājuma zīmes stiprinājuma vieta un veids: ...

| 0.8. | Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ... |
| --- | --- |

0.8.

Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ...

| 0.9. | Ražotāja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

0.9.

Ražotāja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: ...

II.   IEDAĻA

| 1. | Papildu informācija (vajadzības gadījumā): Skatīt papildpielikumu. |
| --- | --- |

1.

Papildu informācija (vajadzības gadījumā): Skatīt papildpielikumu.

| 2. | Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ... |
| --- | --- |

2.

Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...

| 3. | Testa protokola datums: ... |
| --- | --- |

3.

Testa protokola datums: ...

| 4. | Testa protokola numurs: ... |
| --- | --- |

4.

Testa protokola numurs: ...

| 5. | Piezīmes (ja ir): Skatīt papildpielikumu. |
| --- | --- |

5.

Piezīmes (ja ir): Skatīt papildpielikumu.

| 6. | Vieta: ... |
| --- | --- |

6.

Vieta: ...

| 7. | Datums: ... |
| --- | --- |

7.

Datums: ...

| 8. | Paraksts: ... |
| --- | --- |

8.

Paraksts: ...

| 9. | Apstiprinātājai iestādei iesniegtās informācijas paketes, ko var saņemt pēc pieprasījuma, satura rādītājs ir pievienots |
| --- | --- |

9.

Apstiprinātājai iestādei iesniegtās informācijas paketes, ko var saņemt pēc pieprasījuma, satura rādītājs ir pievienots

| Pielikumi | : | Informācijas pakete
  Testa protokols |
| --- | --- | --- |

Pielikumi

:

Informācijas pakete

Testa protokols

---

(1)  Svītrot, ja nepiemēro.

(2)  OV: lūgums ievietot šīs regulas numuru.

(3)  Ja tipa identifikācijas līdzekļi satur rakstu zīmes, kas neattiecas uz atsevišķas tehniskas vienības tipu aprakstiem, kuri iekļauti šajā tipa apstiprinājuma sertifikātā, tad šādas rakstu zīmes dokumentā attēlo ar simbolu: "?" (piemēram, ABC??123??).

(4)  Kā noteikts Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļā.

Papildpielikums

ES tipa apstiprinājuma sertifikāts Nr. ...

1.   Papildu informācija

1.1.   Tā transportlīdzekļa apraksts, kam ierīce paredzēta (ja ar ierīci paredzēts aprīkot vairāk nekā vienu transportlīdzekļa tipu, šajā punktā prasīto informāciju sniedz attiecībā uz katru attiecīgo tipu)

| 1.1.1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ... |
| --- | --- |

1.1.1.

Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ...

| 1.1.2. | Tips un vispārīgs(-i) komercapraksts(-i): ... |
| --- | --- |

1.1.2.

Tips un vispārīgs(-i) komercapraksts(-i): ...

| 1.1.3. | Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums ir uz transportlīdzekļa: ... |
| --- | --- |

1.1.3.

Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums ir uz transportlīdzekļa: ...

| 1.1.4. | Transportlīdzekļa kategorija: ... |
| --- | --- |

1.1.4.

Transportlīdzekļa kategorija: ...

| 1.1.5. | ES tipa apstiprinājuma numurs visam transportlīdzeklim:... |
| --- | --- |

1.1.5.

ES tipa apstiprinājuma numurs visam transportlīdzeklim:...

1.2.   Jaudas avots:

| 1.2.1. | Dzinēja ražotājs: ... |
| --- | --- |

1.2.1.

Dzinēja ražotājs: ...

| 1.2.2. | Ražotāja dzinēja kods: ... |
| --- | --- |

1.2.2.

Ražotāja dzinēja kods: ...

| 1.2.3. | Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW, ja ... min–1, vai maksimālā nepārtrauktā nominālā jauda (elektromotors) ... kW |
| --- | --- |

1.2.3.

Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW, ja ... min–1, vai maksimālā nepārtrauktā nominālā jauda (elektromotors) ... kW

2.   Testa rezultāti

| 2.1. | Braucoša transportlīdzekļa skaņas līmenis: ... dB(A) |
| --- | --- |

2.1.

Braucoša transportlīdzekļa skaņas līmenis: ... dB(A)

| 2.2. | Stāvoša transportlīdzekļa skaņas līmenis: ... dB(A), ja ... min–1 |
| --- | --- |

2.2.

Stāvoša transportlīdzekļa skaņas līmenis: ... dB(A), ja ... min–1

| 2.3. | Pretspiediena vērtība: ... Pa |
| --- | --- |

2.3.

Pretspiediena vērtība: ... Pa

3.   Piezīmes: ...

3. papildinājums

ES tipa apstiprinājuma zīmes paraugs

Image

Trokšņa slāpēšanas sistēma vai tās sastāvdaļas ar minēto ES tipa apstiprinājuma zīmi ir ierīce, kas apstiprināta Spānijā (e 9), ievērojot Regulu (ES) Nr... (1), ar pamata apstiprinājuma numuru 0148, un kas atbilst 2. posma robežvērtībām, kas norādītas minētās regulas III pielikumā.

Izmantotie skaitļi ir tikai paraugs.

---

(1)  OV: lūgums ievietot šīs regulas numuru.

4. papildinājums

Testa iekārta

Image

| 1. | Ieplūdes uzmava savienošanai ar testa pilnīgas trokšņa slāpēšanas sistēmas aizmugures daļu. |
| --- | --- |

1.

Ieplūdes uzmava savienošanai ar testa pilnīgas trokšņa slāpēšanas sistēmas aizmugures daļu.

| 2. | Ar roku darbināms regulēšanas vārsts. |
| --- | --- |

2.

Ar roku darbināms regulēšanas vārsts.

| 3. | Kompensējošs rezervuārs ar 35 līdz 40 litru ietilpību. |
| --- | --- |

3.

Kompensējošs rezervuārs ar 35 līdz 40 litru ietilpību.

| 4. | Spiediena slēdzis ar darbības diapazonu 5 kPa līdz 250 kPa– līdz atvērtai 7. vienībai. |
| --- | --- |

4.

Spiediena slēdzis ar darbības diapazonu 5 kPa līdz 250 kPa– līdz atvērtai 7. vienībai.

| 5. | Laika aiztures slēdzis – līdz atvērtai 7. vienībai. |
| --- | --- |

5.

Laika aiztures slēdzis – līdz atvērtai 7. vienībai.

| 6. | Impulsu skaitītājs. |
| --- | --- |

6.

Impulsu skaitītājs.

| 7. | Ātrdarbības vārsts, piemēram, izplūdes bremžu vārsts, 60 mm diametrā, ko darbina pneimatiskais cilindrs ar izejas jaudu 120 N ar 400 kPa. Reakcijas laiks gan atveroties, gan aizveroties nepārsniedz 0,5 sekundes. |
| --- | --- |

7.

Ātrdarbības vārsts, piemēram, izplūdes bremžu vārsts, 60 mm diametrā, ko darbina pneimatiskais cilindrs ar izejas jaudu 120 N ar 400 kPa. Reakcijas laiks gan atveroties, gan aizveroties nepārsniedz 0,5 sekundes.

| 8. | Izplūdes gāzes izsūknēšana. |
| --- | --- |

8.

Izplūdes gāzes izsūknēšana.

| 9. | Lokana caurule. |
| --- | --- |

9.

Lokana caurule.

| 10 | Manometrs. |
| --- | --- |

10

Manometrs.

5. papildinājums

Mērīšanas punkti – pretspiediens

Iespējamo mērīšanas punktu paraugi spiediena krituma testiem. Faktisko mērīšanas punktu konkretizē testa protokolā. Tas ir regulāras gāzes plūsmas zonā.

1.   1. attēls

Viena caurule

Image

2.   2. attēls

Daļēji dubulta caurule 1 (1)

Image

3.   3. attēls

Dubulta caurule

Image

---

(1)  Ja nav iespējams, skatīt 3. attēlu.

(2)  Divi mērījuma punkti, viens nolasījums.

X PIELIKUMS

Trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas kā atsevišķas tehniskas vienības ražojuma atbilstības pārbaudes

1.   Vispārīgi noteikumi

Šīs prasības ir saskaņā ar ražojuma atbilstības (RA) pārbaudei paredzētiem testiem, ko veic saskaņā ar IX pielikuma 8. punktu.

2.   Testēšana un procedūras

Testa metodes, mērinstrumenti un rezultātu interpretācija ir tādi, kā aprakstīti IX pielikuma 5. punktā. Pārbaudāmai trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmai vai sastāvdaļām veic IX pielikuma 5.2., 5.3. un 5.4. punktā aprakstīto testu.

3.   Paraugu ņemšana un rezultātu novērtējums

| 3.1. | Izvēlas vienu trokšņa slāpēšanas sistēmu vai tās sastāvdaļu un veic 2. punktā minētos testus. Ja testu rezultāti atbilst RA prasībām, kas minētas IX pielikuma 8.1. punktā, trokšņa slāpēšanas sistēmas vai tās sastāvdaļas tipu uzskata par atbilstīgu RA. |
| --- | --- |

3.1.

Izvēlas vienu trokšņa slāpēšanas sistēmu vai tās sastāvdaļu un veic 2. punktā minētos testus. Ja testu rezultāti atbilst RA prasībām, kas minētas IX pielikuma 8.1. punktā, trokšņa slāpēšanas sistēmas vai tās sastāvdaļas tipu uzskata par atbilstīgu RA.

| 3.2. | Ja viens no testu rezultātiem neatbilst RA prasībām, kas minētas IX pielikuma 8.1. punktā, pārbauda vēl divu tāda paša tipa trokšņa slāpēšanas sistēmu vai to sastāvdaļu atbilstību saskaņā ar 2. punktu. |
| --- | --- |

3.2.

Ja viens no testu rezultātiem neatbilst RA prasībām, kas minētas IX pielikuma 8.1. punktā, pārbauda vēl divu tāda paša tipa trokšņa slāpēšanas sistēmu vai to sastāvdaļu atbilstību saskaņā ar 2. punktu.

| 3.3. | Ja otrās un trešās trokšņa slāpēšanas sistēmas vai tās sastāvdaļu testu rezultāti atbilst RA prasībām, kas minētas IX pielikuma 8.1. punktā, trokšņa slāpēšanas sistēmas vai tās sastāvdaļas tipu uzskata par atbilstošu ražojuma atbilstības prasībām. |
| --- | --- |

3.3.

Ja otrās un trešās trokšņa slāpēšanas sistēmas vai tās sastāvdaļu testu rezultāti atbilst RA prasībām, kas minētas IX pielikuma 8.1. punktā, trokšņa slāpēšanas sistēmas vai tās sastāvdaļas tipu uzskata par atbilstošu ražojuma atbilstības prasībām.

| 3.4. | Ja viens no otrā vai trešā trokšņa slāpēšanas sistēmas vai tās sastāvdaļas testa rezultātiem neatbilst RA prasībām, kas minētas IX pielikuma 8.1. punktā, trokšņa slāpēšanas sistēmas vai to sastāvdaļas tipu uzskata par neatbilstošu šīs regulas prasībām, un ražotāji veic nepieciešamos pasākumus atbilstības atjaunošanai. |
| --- | --- |

3.4.

Ja viens no otrā vai trešā trokšņa slāpēšanas sistēmas vai tās sastāvdaļas testa rezultātiem neatbilst RA prasībām, kas minētas IX pielikuma 8.1. punktā, trokšņa slāpēšanas sistēmas vai to sastāvdaļas tipu uzskata par neatbilstošu šīs regulas prasībām, un ražotāji veic nepieciešamos pasākumus atbilstības atjaunošanai.

XI PIELIKUMS

Grozījumi Direktīvā 2007/46/EK

Direktīvu 2007/46/EK groza šādi:

A   daļa

| 1. | IV pielikumu groza šādi:
  a)   I daļas tabulā ievieto šādu aili:

















  Punkts | Temats | Normatīvais akts | Piemērojamība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1A | Skaņas līmenis | Regula (ES) Nr. ... (1) | X | X | X | X | X | X | | | | |

1.

IV pielikumu groza šādi:

a)   I daļas tabulā ievieto šādu aili:

Punkts

Temats

Normatīvais akts

Piemērojamība

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1A

Skaņas līmenis

Regula (ES) Nr. ... (1)

X

X

X

X

X

X

b)   I daļas 1. papildinājuma 1. tabulā ievieto šādu aili:

| Punkts | Temats | Normatīvais akts | Specifiski jautājumi | Piemērojamība un konkrētas prasības |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1A | Skaņas līmenis | Regula (ES) Nr. ... (1) | | A |

Punkts

Temats

Normatīvais akts

Specifiski jautājumi

Piemērojamība un konkrētas prasības

1A

Skaņas līmenis

Regula (ES) Nr. ... (1)

A

c)   I daļas 1. papildinājuma 2. tabulā ievieto šādu aili:

| Punkts | Temats | Normatīvais akts | Specifiski jautājumi | Piemērojamība un konkrētas prasības |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1A | Skaņas līmenis | Regula (ES) Nr. ... (1) | | A |

Punkts

Temats

Normatīvais akts

Specifiski jautājumi

Piemērojamība un konkrētas prasības

1A

Skaņas līmenis

Regula (ES) Nr. ... (1)

A

| 2. | Regulas VI pielikums A parauga papildinājuma tabulā ievieto šādu aili:









  Punkts | Temats | Normatīvā akta atsauce | Kurā grozījumi veikti ar | Attiecas uz variantiem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1A | Skaņas līmenis | Regula (ES) Nr. ... (*) | | |

2.

Regulas VI pielikums A parauga papildinājuma tabulā ievieto šādu aili:

Punkts

Temats

Normatīvā akta atsauce

Kurā grozījumi veikti ar

Attiecas uz variantiem

1A

Skaņas līmenis

Regula (ES) Nr. ... (*)

| 3. | XI pielikumu groza šādi:
  a)   1. papildinājumā tabulā ievieto šādu aili:











  Punkts | Temats | Normatīvā akta atsauce | M1 ≤ 2 500 (1) kg | M1 > 2 500 (1) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1A | Skaņas līmenis | Regula (ES) Nr. ... (2) | H | G+H | G+H | G+H |

3.

XI pielikumu groza šādi:

a)   1. papildinājumā tabulā ievieto šādu aili:

Punkts

Temats

Normatīvā akta atsauce

M1 ≤ 2 500 (1) kg

M1 > 2 500 (1) kg

M2

M3

1A

Skaņas līmenis

Regula (ES) Nr. ... (2)

H

G+H

G+H

G+H

b)   2. papildinājumā tabulā ievieto šādu aili:

| Punkts | Temats | Normatīvā akta atsauce | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1A | Skaņas līmenis | Regula (ES) Nr. ... (2) | X | X | X | X | X | X | | | | |

Punkts

Temats

Normatīvā akta atsauce

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1A

Skaņas līmenis

Regula (ES) Nr. ... (2)

X

X

X

X

X

X

c)   3. papildinājumā tabulā ievieto šādu aili:

| Punkts | Temats | Normatīvā akta atsauce | M1 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1A | Skaņas līmenis | Regula (ES) Nr. ... (2) | X |

Punkts

Temats

Normatīvā akta atsauce

M1

1A

Skaņas līmenis

Regula (ES) Nr. ... (2)

X

d)   4. papildinājumā tabulā ievieto šādu aili:

| Punkts | Temats | Normatīvā akta atsauce | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1A | Skaņas līmenis | Regula (ES) Nr. ... (2) | | H | H | H | H | H | | | | |

Punkts

Temats

Normatīvā akta atsauce

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1A

Skaņas līmenis

Regula (ES) Nr. ... (2)

H

H

H

H

H

e)   5. papildinājumā tabulā ievieto šādu aili:

| Punkts | Temats | Normatīvā akta atsauce | N3 kategorijas mobilais krāns |
| --- | --- | --- | --- |
| 1A | Skaņas līmenis | Regula (ES) Nr. ... (2) | T |

Punkts

Temats

Normatīvā akta atsauce

N3 kategorijas mobilais krāns

1A

Skaņas līmenis

Regula (ES) Nr. ... (2)

T

B   daļa

| 1. | IV pielikumu groza šādi:






  a) | I daļas tabulā svītro 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

1.

IV pielikumu groza šādi:

a)

I daļas tabulā svītro 1. punktu;

| b) | I daļas 1. papildinājuma 1. tabulā svītro 1. punktu; |
| --- | --- |

b)

I daļas 1. papildinājuma 1. tabulā svītro 1. punktu;

| c) | I daļas 1. papildinājuma 2. tabulā svītro 1. punktu; |
| --- | --- |

c)

I daļas 1. papildinājuma 2. tabulā svītro 1. punktu;

| d) | II daļas tabulā svītro 1. punktu. |
| --- | --- |

d)

II daļas tabulā svītro 1. punktu.

| 2. | Regulas VI pielikums: A parauga papildinājuma tabulā svītro 1. punktu. |
| --- | --- |

2.

Regulas VI pielikums: A parauga papildinājuma tabulā svītro 1. punktu.

| 3. | XI pielikumu groza šādi:






  a) | 1. papildinājuma tabulā svītro 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

3.

XI pielikumu groza šādi:

a)

1. papildinājuma tabulā svītro 1. punktu;

| b) | 2. papildinājuma tabulā svītro 1. punktu; |
| --- | --- |

b)

2. papildinājuma tabulā svītro 1. punktu;

| c) | 3. papildinājuma tabulā svītro 1. punktu; |
| --- | --- |

c)

3. papildinājuma tabulā svītro 1. punktu;

| d) | 4. papildinājuma tabulā svītro 1. punktu; |
| --- | --- |

d)

4. papildinājuma tabulā svītro 1. punktu;

| e) | 5. papildinājuma tabulā svītro 1. punktu. |
| --- | --- |

e)

5. papildinājuma tabulā svītro 1. punktu.

---

(1)  OV: lūgums ievietot šīs regulas numuru.

(2)  OV: lūgums ievietot šīs regulas numuru.

XII PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Direktīva 70/157/EEK | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | — |
| 2. pants | 4. panta 1. punkts un 2. punkts |
| 2.a pants | 4. panta 3. un 4. punkts |
| 3. pants | — |
| 4. pants | — |
| 5. pants | — |
| I pielikuma 1. punkts | I pielikuma 1. punkts |
| I pielikuma 3. punkts | I pielikuma 2. punkts |
| I pielikuma 4. punkts | I pielikuma 3. punkts |
| I pielikuma 5. punkts | I pielikuma 4. punkts |
| I pielikuma 6. punkts | I pielikuma 5. punkts |
| I pielikuma 1. papildinājums | I pielikuma 1. papildinājums |
| I pielikuma 2. papildinājums | I pielikuma 2. papildinājums |
| I pielikuma 2. punkts | III pielikums |
| II pielikuma 1., 2., 3. un 4. punkts | IX pielikuma 1., 2., 3. un 4. punkts |
| II pielikuma 5. un 6. punkts | IX pielikuma 7. un 8. punkts |
| II pielikuma 1. papildinājums | IX pielikuma 1. papildinājums |
| II pielikuma 2. papildinājums | IX pielikuma 2. papildinājums |
| II pielikuma 3. papildinājums | IX pielikuma 3. papildinājums |
| III pielikuma | — |

Direktīva 70/157/EEK

Šī regula

1. pants

—

2. pants

4. panta 1. punkts un 2. punkts

2.a pants

4. panta 3. un 4. punkts

3. pants

—

4. pants

—

5. pants

—

I pielikuma 1. punkts

I pielikuma 1. punkts

I pielikuma 3. punkts

I pielikuma 2. punkts

I pielikuma 4. punkts

I pielikuma 3. punkts

I pielikuma 5. punkts

I pielikuma 4. punkts

I pielikuma 6. punkts

I pielikuma 5. punkts

I pielikuma 1. papildinājums

I pielikuma 1. papildinājums

I pielikuma 2. papildinājums

I pielikuma 2. papildinājums

I pielikuma 2. punkts

III pielikums

II pielikuma 1., 2., 3. un 4. punkts

IX pielikuma 1., 2., 3. un 4. punkts

II pielikuma 5. un 6. punkts

IX pielikuma 7. un 8. punkts

II pielikuma 1. papildinājums

IX pielikuma 1. papildinājums

II pielikuma 2. papildinājums

IX pielikuma 2. papildinājums

II pielikuma 3. papildinājums

IX pielikuma 3. papildinājums

III pielikuma

—

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2011. gada 9. decembrī iesniedza minēto priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2011. gada 9. decembrī iesniedza minēto priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

| 2. | Eiropas Parlaments 2013. gada 6. februārī pieņēma nostāju pirmajā lasījumā. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlaments 2013. gada 6. februārī pieņēma nostāju pirmajā lasījumā.

| 3. | Padome un Eiropas Parlaments uzsāka sarunas, lai panāktu vienošanos otrajā lasījumā. Šīs sarunas tika pabeigtas 2013. gada 5. novembrī ar vienošanos. |
| --- | --- |

3.

Padome un Eiropas Parlaments uzsāka sarunas, lai panāktu vienošanos otrajā lasījumā. Šīs sarunas tika pabeigtas 2013. gada 5. novembrī ar vienošanos.

| 4. | Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas priekšsēdētājs 2013. gada 28. novembrī nosūtīja prezidentvalstij vēstuli, kurā norādīja, ka, ja Padome Parlamentam oficiāli nosūtīs savu nostāju tādā redakcijā, kādā tā ir izklāstīta minētās vēstules pielikumā, tad viņš ieteiks Padomes nostāju Parlamenta plenārsēdē apstiprināt bez grozījumiem, ar nosacījumu, ka vēlāk to izskatīs juristi lingvisti. |
| --- | --- |

4.

Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas priekšsēdētājs 2013. gada 28. novembrī nosūtīja prezidentvalstij vēstuli, kurā norādīja, ka, ja Padome Parlamentam oficiāli nosūtīs savu nostāju tādā redakcijā, kādā tā ir izklāstīta minētās vēstules pielikumā, tad viņš ieteiks Padomes nostāju Parlamenta plenārsēdē apstiprināt bez grozījumiem, ar nosacījumu, ka vēlāk to izskatīs juristi lingvisti.

| 5. | Padome 2013. gada 9. decembrī apstiprināja politisko vienošanos par šīs regulas tekstu tādā redakcijā, par kuru vienojušās abas iestādes. |
| --- | --- |

5.

Padome 2013. gada 9. decembrī apstiprināja politisko vienošanos par šīs regulas tekstu tādā redakcijā, par kuru vienojušās abas iestādes.

II.   MĒRĶIS

Šīs regulas mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus darbību, nosakot ES tipa apstiprinājuma administratīvās un tehniskās prasības dažiem jauniem transportlīdzekļiem attiecībā uz to skaņas līmeni un izplūdes sistēmām, kā arī minētajiem transportlīdzekļiem paredzēto rezerves daļu un aprīkojuma tirdzniecībai un nodošanai ekspluatācijā. Tajā tiek ņemti vērā arī sabiedrības veselības aizsardzības un vides aizsardzības mērķi.

Ar regulu tiek izveidota jauna testēšanas metode mehānisko transportlīdzekļu skaņas emisiju mērīšanai, kā arī ieviestas zemākas trokšņa robežvērtības dažādām vieglo, vidējo un smago transportlīdzekļu kategorijām. Tajā ir noteikts arī elektrotransportlīdzekļu un hibrīda elektrotransportlīdzekļu minimālais skaņas līmenis.

III.   PADOMES PIRMĀ LASĪJUMA NOSTĀJAS ANALĪZE

A.   Vispārīga informācija

Pēc balsojuma plenārsēdē Parlaments un Padome risināja sarunas ar mērķi panākt vienošanos otrajā lasījumā, pamatojoties uz Padomes nostāju pirmajā lasījumā, kuru Parlaments varētu apstiprināt. Padomes nostāja pirmajā lasījumā pilnībā atbilst starp abiem likumdevējiem panāktajam kompromisam.

B.   Galvenie jautājumi

Ar kompromisu, kas ir atspoguļots Padomes nostājā, atceļ Direktīvu 70/157/EEK un groza Direktīvu 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju apstiprināšanai, ieviešot papildu skaņas emisijas noteikumus. Galvenie ar Parlamentu panāktā kompromisa punkti ir šādi:

| — | skaņas emisijas robežvērtības un to īstenošanas posmi dažādās transportlīdzekļu kategorijās (III pielikums), |
| --- | --- |

—

skaņas emisijas robežvērtības un to īstenošanas posmi dažādās transportlīdzekļu kategorijās (III pielikums),

| — | elektrotransportlīdzekļos un hibrīda elektrotransportlīdzekļos jāuzstāda akustiskās transportlīdzekļu brīdināšanas sistēmas, |
| --- | --- |

—

elektrotransportlīdzekļos un hibrīda elektrotransportlīdzekļos jāuzstāda akustiskās transportlīdzekļu brīdināšanas sistēmas,

| — | jauni parametri transportlīdzekļu skaņas emisiju testēšanai, |
| --- | --- |

—

jauni parametri transportlīdzekļu skaņas emisiju testēšanai,

| — | informācija patērētājiem par transportlīdzekļu skaņas emisiju, |
| --- | --- |

—

informācija patērētājiem par transportlīdzekļu skaņas emisiju,

| — | jaunas definīcijas, |
| --- | --- |

—

jaunas definīcijas,

| — | precizēti dalībvalstu pienākumi, |
| --- | --- |

—

precizēti dalībvalstu pienākumi,

| — | pielāgoti Direktīvas 2007/46/EK pielikumi. |
| --- | --- |

—

pielāgoti Direktīvas 2007/46/EK pielikumi.

IV.   SECINĀJUMS

Padomes nostāja pilnībā atspoguļo kompromisu, kas tika panākts Eiropas Parlamenta un Padomes sarunās, kuras sekmēja Komisija. Šis kompromiss ir apstiprināts Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas (ENVI) priekšsēdētāja vēstulē Pastāvīgo pārstāvju komitejas priekšsēdētājam (2013. gada 28. novembris). Minētajā vēstulē ENVI priekšsēdētājs norāda, ka viņš ieteiks ENVI komitejas locekļiem un pēc tam plenārsēdei Eiropas Parlamenta otrajā lasījumā bez grozījumiem apstiprināt Padomes nostāju pirmajā lasījumā, kad to būs izskatījuši abu iestāžu juristi lingvisti.

---