# Jurnalul Oficial C 64/2014

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2014.064.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 64 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 574 martie 2014 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2014.064.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 64

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 574 martie 2014

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE
  Adunarea parlamentară paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte

  Cea de-a 26-a sesiune a avut loc la Addis Abeba (Etiopia) în perioada 25-27 noiembrie 2013. |
| 2014/C 064/01 | Procesul-verbal al reuniunii de Luni, 25 noiembrie 2013 | 1 |
| 2014/C 064/02 | Procesul-verbal al reuniunii de Marți, 26 noiembrie 2013 | 5 |
| 2014/C 064/03 | Procesul-verbal al reuniunii de Miercuri, 27 noiembrie 2013 | 8 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE
  Adunarea parlamentară paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte

  Cea de-a 26-a sesiune a avut loc la Addis Abeba (Etiopia) în perioada 25-27 noiembrie 2013.

Adunarea parlamentară paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte

Cea de-a 26-a sesiune a avut loc la Addis Abeba (Etiopia) în perioada 25-27 noiembrie 2013.

2014/C 064/01

Procesul-verbal al reuniunii de Luni, 25 noiembrie 2013

1

2014/C 064/02

Procesul-verbal al reuniunii de Marți, 26 noiembrie 2013

5

2014/C 064/03

Procesul-verbal al reuniunii de Miercuri, 27 noiembrie 2013

8

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | procedura de aprobare |
| ***I | procedura legislativă ordinară, prima lectură |
| ***II | procedura legislativă ordinară, a doua lectură |
| ***III | procedura legislativă ordinară, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

***

procedura de aprobare

***I

procedura legislativă ordinară, prima lectură

***II

procedura legislativă ordinară, a doua lectură

***III

procedura legislativă ordinară, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Abrevierile denumirilor comisiilor

| AFET | Comisia pentru afaceri externe |
| --- | --- |
| DEVE | Comisia pentru dezvoltare |
| INTA | Comisia pentru comerț internațional |
| BUDG | Comisia pentru bugete |
| CONT | Comisia pentru control bugetar |
| ECON | Comisia pentru afaceri economice și monetare |
| EMPL | Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale |
| ENVI | Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară |
| ITRE | Comisia pentru industrie, cercetare și energie |
| IMCO | Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor |
| TRAN | Comisia pentru transport și turism |
| REGI | Comisia pentru dezvoltare regională |
| AGRI | Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală |
| PECH | Comisia pentru pescuit |
| CULT | Comisia pentru cultură și educație |
| JURI | Comisia pentru afaceri juridice |
| LIBE | Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne |
| AFCO | Comisia pentru afaceri constituționale |
| FEMM | Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea între sexe |
| PETI | Comisia pentru petiții |
| DROI | Subcomisia drepturile omului |
| SEDE | Subcomisia securitate și apărare |

AFET

Comisia pentru afaceri externe

DEVE

Comisia pentru dezvoltare

INTA

Comisia pentru comerț internațional

BUDG

Comisia pentru bugete

CONT

Comisia pentru control bugetar

ECON

Comisia pentru afaceri economice și monetare

EMPL

Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale

ENVI

Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară

ITRE

Comisia pentru industrie, cercetare și energie

IMCO

Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor

TRAN

Comisia pentru transport și turism

REGI

Comisia pentru dezvoltare regională

AGRI

Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală

PECH

Comisia pentru pescuit

CULT

Comisia pentru cultură și educație

JURI

Comisia pentru afaceri juridice

LIBE

Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne

AFCO

Comisia pentru afaceri constituționale

FEMM

Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea între sexe

PETI

Comisia pentru petiții

DROI

Subcomisia drepturile omului

SEDE

Subcomisia securitate și apărare

Abrevierile denumirilor grupurilor politice

| PPE | Grupul Partidului Popular European (Creștin - Democrat) |
| --- | --- |
| S&D | Grupul Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European |
| ALDE | Grupul Alianței Liberalilor și Democraților pentru Europa |
| ECR | Grupul Conservatorilor și Reforșiștilor Europeni |
| Verts/ALE | Grupul Verzilor/Alianța Liberă Europeană |
| GUE/NGL | Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică |
| EFD | Grupul Europa Libertății și Democrației |
| NI | Deputați neafiliați |

PPE

Grupul Partidului Popular European (Creștin - Democrat)

S&D

Grupul Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European

ALDE

Grupul Alianței Liberalilor și Democraților pentru Europa

ECR

Grupul Conservatorilor și Reforșiștilor Europeni

Verts/ALE

Grupul Verzilor/Alianța Liberă Europeană

GUE/NGL

Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică

EFD

Grupul Europa Libertății și Democrației

NI

Deputați neafiliați

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE Adunarea parlamentară paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte Cea de-a 26-a sesiune a avut loc la Addis Abeba (Etiopia) în perioada 25-27 noiembrie 2013.

| 4.3.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 64/1

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE LUNI, 25 NOIEMBRIE 2013

2014/C 64/01

Cuprins

Reuniunea oficială de deschidere

Ședința Adunării Parlamentare Paritare

Componența Adunării Parlamentare Paritare

Acreditarea reprezentanților neparlamentari

| 1. | Adoptarea ordinii de zi (AP101.510) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Adoptarea proceselor-verbale ale ultimelor două reuniuni din cadrul celei de-a 25-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare (JO C 328, 12 noiembrie 2013) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Comunicări ale copreședinților, inclusiv deciziile care au fost luate în cadrul reuniunii Biroului din 24 noiembrie 2013 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Declarația dlui Andris Piebalgs, comisar european responsabil pentru dezvoltare |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dezbatere cu Andris Piebalgs, comisar european responsabil pentru dezvoltare: intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei Europene |
| --- | --- |

6.

| 7. | Acțiunile întreprinse de Comisia Europeană în legătură cu rezoluțiile adoptate în cadrul celei de-a 25-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare |
| --- | --- |

7.

| 8. | Cooperarea sud-sud și cea triunghiulară: perspective și provocări pentru țările ACP |
| --- | --- |

8.

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE LUNI, 25 NOIEMBRIE 2013

(Reuniunea a fost deschisă la ora 11.00.)

Reuniunea oficială de deschidere

Au intervenit:

Abadula Gemeda Dago, purtător de cuvânt al Camerei Reprezentaților Poporului din Etiopia, Joyce Laboso, copreședintă a Adunării Parlamentare Paritare, Patrice Tirolien, vicepreședinte al Adunării Parlamentare Paritare, și Hailemariam Dessalegn, prim-ministru al Etiopiei.

(Reuniunea a fost suspendată la ora 12.10 și a fost reluată la ora 15.10)

A PREZIDAT: Joyce LABOSO

Copreședintă

Ședința Adunării Parlamentare Paritare

Copreședinta a urat bun venit tuturor participanților.

Componența Adunării Parlamentare Paritare

Copreședinta a anunțat că lista membrilor Adunării Parlamentare Paritare, așa cum a fost trimisă de autoritățile statelor ACP și de Parlamentul European, va fi anexată la procesul-verbal.

Acreditarea reprezentanților neparlamentari

Copreședinta a anunțat că au fost primite două cereri de acreditare de reprezentanți neparlamentari, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Acordul de la Cotonou și cu articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare, din cauza unor cazuri excepționale de forță majoră. Numele reprezentanților respectivi vor fi înregistrați și incluse pe listă într-o anexă la procesul-verbal.

1.   Adoptarea ordinii de zi (AP101.510)

Ordinea de zi a fost adoptată în forma indicată în prezentul proces-verbal.

2.   Adoptarea proceselor-verbale ale ultimelor două reuniuni din cadrul celei de-a 25-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare (JO C 328, 12 noiembrie 2013)

Procesul-verbal a fost aprobat.

3.   Comunicări ale copreședinților, inclusiv deciziile care au fost luate în cadrul reuniunii Biroului din 24 noiembrie 2013

Copreședinta a prezentat un raport cu privire la rezultatele reuniunii Biroului din 24 noiembrie 2013.

Au fost luate următoarele decizii:

| (a) | Comisiile permanente vor redacta următoarele rapoarte: | Comisia pentru afaceri politice







  — | Provocările reconcilierii naționale în state postconflict și postcriză |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Comisiile permanente vor redacta următoarele rapoarte:

Comisia pentru afaceri politice

—

Provocările reconcilierii naționale în state postconflict și postcriză

| | Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț







  — | Dezvoltarea strategică a sectorului privat, inclusiv inovare pentru o dezvoltare durabilă și favorabilă incluziunii |
| --- | --- | --- |

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

—

Dezvoltarea strategică a sectorului privat, inclusiv inovare pentru o dezvoltare durabilă și favorabilă incluziunii

| | Comisia pentru afaceri sociale și mediu







  — | Consecințele sociale și economice ale mortalității infantile și ale malnutriției în statele ACP |
| --- | --- | --- |

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

—

Consecințele sociale și economice ale mortalității infantile și ale malnutriției în statele ACP

| (b) | Proiecte de amendamente la Regulamentul de procedură vor fi transmise Adunării spre adoptare. |
| --- | --- |

(b)

Proiecte de amendamente la Regulamentul de procedură vor fi transmise Adunării spre adoptare.

| (c) | Cea de-a 11-a reuniune regională va avea loc între 12 și 14 februarie 2014 la Port Louis (Mauritius). |
| --- | --- |

(c)

Cea de-a 11-a reuniune regională va avea loc între 12 și 14 februarie 2014 la Port Louis (Mauritius).

| (d) | O misiune de informare în Zimbabwe va fi organizată între 29 și 31 ianuarie 2014. |
| --- | --- |

(d)

O misiune de informare în Zimbabwe va fi organizată între 29 și 31 ianuarie 2014.

| (e) | O misiune de observare a alegerilor va fi trimisă în Madagascar pentru a observa cea de-a doua rundă de alegeri prezidențiale și legislative la 20 decembrie 2013. |
| --- | --- |

(e)

O misiune de observare a alegerilor va fi trimisă în Madagascar pentru a observa cea de-a doua rundă de alegeri prezidențiale și legislative la 20 decembrie 2013.

| (f) | Proiecte de amendamente privind cooperarea între Adunare și Comitetul Economic și Social European vor fi transmise Comisiei pentru afaceri politice spre consultare prin procedură scrisă. |
| --- | --- |

(f)

Proiecte de amendamente privind cooperarea între Adunare și Comitetul Economic și Social European vor fi transmise Comisiei pentru afaceri politice spre consultare prin procedură scrisă.

| (g) | Uniunii Interparlamentare a Agenției Interguvernamentale pentru Dezvoltare (UIP-IGAD) îi va fi acordat statutul de observator în cadrul Adunării. |
| --- | --- |

(g)

Uniunii Interparlamentare a Agenției Interguvernamentale pentru Dezvoltare (UIP-IGAD) îi va fi acordat statutul de observator în cadrul Adunării.

| (h) | Cea de-a 27-a sesiune a APP va avea loc la Strasbourg la 19 martie 2014, iar cea de-a 28-a sesiune în Vanuatu în perioada 1-3 decembrie 2014. |
| --- | --- |

(h)

Cea de-a 27-a sesiune a APP va avea loc la Strasbourg la 19 martie 2014, iar cea de-a 28-a sesiune în Vanuatu în perioada 1-3 decembrie 2014.

Au intervenit: Michèle Rivasi și Michael Gahler

Copreședinta a anunțat următoarele termene-limită:

| — | pentru amendamente la rezoluțiile de compromis (privind securitatea în regiunea Marilor Lacuri și situația din arhipelagul Comore): marți, 26 noiembrie 2013, ora 12.00 |
| --- | --- |

—

pentru amendamente la rezoluțiile de compromis (privind securitatea în regiunea Marilor Lacuri și situația din arhipelagul Comore): marți, 26 noiembrie 2013, ora 12.00

| — | pentru cereri privind metodele de votare: miercuri, 27 noiembrie 2013, ora 10.00, în scris. |
| --- | --- |

—

pentru cereri privind metodele de votare: miercuri, 27 noiembrie 2013, ora 10.00, în scris.

4.   Declarația dlui Andris Piebalgs, comisar european responsabil pentru dezvoltare

Andris Piebalgs, comisar european responsabil pentru dezvoltare, a analizat progresele înregistrate în îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) în vederea cadrului de dezvoltare post-2015 și în planificarea următorilor șapte ani. El a subliniat că lupta împotriva sărăciei și lupta pentru durabilitate sunt cele două fețe ale aceleași mondene. Este necesar un singur set de obiective și se impune un nou contract mondial care să implice guvernele, persoanele fizice, societatea civilă și sectorul privat. Comisarul Piebalgs a clarificat faptul că Uniunea Europeană rămâne la fel de dedicată în depunerea tuturor eforturilor posibile pentru a transpune în realitate ODM-urile până în 2015. El a salutat rezultatul evenimentului special al ONU privind ODM-urile, desfășurat în New York, în septembrie 2013.

5.   Dezbatere cu Andris Piebalgs, comisar european responsabil pentru dezvoltare: intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”)

Schimb de opinii axat pe subiecte care includ: genul și mutilarea genitală a femeilor; educația și formarea profesională ca parte a agendei post-2015; o strategie pentru crearea de locuri de muncă; securitatea alimentară și nutriția; biocombustibili; finanțare pentru dezvoltare; acces la surse regenerabile de energie; coordonarea donatorilor din UE; eforturile Etiopiei de reducere a mortalității infantile; cheia de distribuție și diferențierea în cadrul celui de-al 11 Fond european de dezvoltare (FED), angajamente în ceea ce privește finanțarea necesară pentru atingerea ODM-urilor și situația actuală în ceea ce privește acordurile de parteneriat economic.

Au intervenit: Ana Gomes, Christophe Lutundula (Republica Democratică Congo), Abdourahamane Chegou (Niger), Komi Selom Klassou (Togo), Michèle Rivasi, Tesfaye Daba (Etiopia), Gay Mitchell, Nita R.K. Deerpalsing (Mauritius), Olle Schmidt, Mariya Gabriel, Maria Da Graça Carvalho, Horst Schnellhardt, Christa Klaß, Adjedoue Weidou (Ciad), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambic), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghana), Odirile Motlhale (Botswana), Boniface Yehouetome (Benin), Philippe Boulland, Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Joseph Hyacinthe Owona Kono (Camerun), Mo-Mamo Karerwa (Burundi) și Lucie Milebou (Gabon)

Comisarul Piebalgs a răspuns întrebărilor adresate de membri în conformitate cu procedura „catch-the-eye”.

6.   Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei Europene

În total, au fost adresate Comisiei Europene 21 de întrebări.

Comisia răspunsese anterior acestor întrebări în scris. Comisarul Piebalgs a răspuns oral întrebărilor suplimentare adresate de următorii:

| | Întrebarea 1 de Derek Vaughan privind schimbările climatice climate și finanțarea ODM-urilor; |
| --- | --- |

Întrebarea 1 de Derek Vaughan privind schimbările climatice climate și finanțarea ODM-urilor;

| | Întrebarea 2 de Miguel Angel Martínez Martínez privind modul de integrare a dezvoltării durabile și a combaterii schimbărilor climatice din statele ACP în agenda post-2015; |
| --- | --- |

Întrebarea 2 de Miguel Angel Martínez Martínez privind modul de integrare a dezvoltării durabile și a combaterii schimbărilor climatice din statele ACP în agenda post-2015;

| | Întrebarea 5 de Enrique Guerrero Salom privind strategiile UE-Africa și UE-Sahel; |
| --- | --- |

Întrebarea 5 de Enrique Guerrero Salom privind strategiile UE-Africa și UE-Sahel;

| | Întrebarea 6 de Ana Gomes privind reprimarea libertății mass-mediei și a dizidenților politici din Angola; |
| --- | --- |

Întrebarea 6 de Ana Gomes privind reprimarea libertății mass-mediei și a dizidenților politici din Angola;

| | Întrebarea 7 de Mariya Gabriel privind lupa împotriva Armatei de Rezistență a Domnului; |
| --- | --- |

Întrebarea 7 de Mariya Gabriel privind lupa împotriva Armatei de Rezistență a Domnului;

| | Întrebarea 8 de Olle Schmidt privind traficul de persoane și migrația ilegală; |
| --- | --- |

Întrebarea 8 de Olle Schmidt privind traficul de persoane și migrația ilegală;

| | Întrebarea 10 de Marielle de Sarnez (înlocuită de Niccolò Rinaldi) privind lupta împotriva malnutriției copiilor; |
| --- | --- |

Întrebarea 10 de Marielle de Sarnez (înlocuită de Niccolò Rinaldi) privind lupta împotriva malnutriției copiilor;

| | Întrebarea 12 de Fiona Hall privind finanțarea imunizării în Africa; |
| --- | --- |

Întrebarea 12 de Fiona Hall privind finanțarea imunizării în Africa;

| | Întrebarea 13 de Michèle Rivasi privind transparența parteneriatelor public-private în domeniul vaccinurilor; |
| --- | --- |

Întrebarea 13 de Michèle Rivasi privind transparența parteneriatelor public-private în domeniul vaccinurilor;

| | Întrebarea 14 de Jo Leinen privind acapararea terenurilor: Orientările voluntare ale ONU privind gestionarea responsabilă a proprietății asupra terenurilor, locurilor de pescuit și pădurilor; |
| --- | --- |

Întrebarea 14 de Jo Leinen privind acapararea terenurilor: Orientările voluntare ale ONU privind gestionarea responsabilă a proprietății asupra terenurilor, locurilor de pescuit și pădurilor;

| | Întrebarea 15 de Catherine Bearder privind biocombustibilii și drepturile aferente titlului de proprietate asupra terenului; |
| --- | --- |

Întrebarea 15 de Catherine Bearder privind biocombustibilii și drepturile aferente titlului de proprietate asupra terenului;

| | Întrebarea 18 de Gay Mitchell privind rezistența și reducerea riscurilor de catastrofă în statele ACP; |
| --- | --- |

Întrebarea 18 de Gay Mitchell privind rezistența și reducerea riscurilor de catastrofă în statele ACP;

| | Întrebarea 19 de Lautafi F.S. Purcell (Samoa) privind viitorul grupului de state ACP; |
| --- | --- |

Întrebarea 19 de Lautafi F.S. Purcell (Samoa) privind viitorul grupului de state ACP;

| | Întrebarea 20 de Patrice Tirolien privind parteneriatul UE–ACP după 2020; |
| --- | --- |

Întrebarea 20 de Patrice Tirolien privind parteneriatul UE–ACP după 2020;

| | Întrebarea 21 de Michael Cashman (înlocuit de Derek Vaughan) privind a treia revizuire a Acordului de la Cotonou. |
| --- | --- |

Întrebarea 21 de Michael Cashman (înlocuit de Derek Vaughan) privind a treia revizuire a Acordului de la Cotonou.

Autorii întrebărilor nr. 3, 4, 11 și 17 nu au avut întrebări suplimentare.

Autorii întrebărilor nr. 9 și 16 nu au fost prezenți.

7.   Acțiunile întreprinse de Comisia Europeană în legătură cu rezoluțiile adoptate în cadrul celei de-a 25-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare

Un document privind monitorizarea de către Comisie a rezoluțiilor adoptate de Adunarea Parlamentară Paritară la Bruxelles a fost inclus în dosar.

8.   Cooperarea sud-sud și cea triunghiulară: perspective și provocări pentru țările ACP

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

Coraportori: Elvis Mutiri wa Bashara (Republica Democratică Congo) și Jean-Jacob Bicep

Jean-Jacob Bicep a prezentat raportul în numele celor doi coraportori.

Au intervenit: Christophe Lutundula (Republica Democratică Congo), Andre R. Worrel (Barbados), Hans-Peter Mayer, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Camerun), Marlene Mizzi, Niccolò Rinaldi, Netty Baldeh (Gambia), François Alfonsi, Peter Štastný, Dharamkumar Seeraj (Guyana), Christina Gutierrrez-Cortines, Nita R.K. Deerpalsing (Mauritius), Piet Van der Walt (Namibia), Adjedoue Weidou (Ciad), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe) și Peter Craig-Mcquaide (Comisia Europeană)

Membrii au subliniat importanța unor noi forme de cooperare care ar permite țărilor emergente să joace un rol mai important în vederea reducerii ajutorului pentru dezvoltare și a nevoii de a învăța din propriile experiențe. Cu toate acestea, membrii au subliniat că, pentru ca o astfel de cooperare să aducă o dezvoltare durabilă pe termen mai lung și să contribuie la creșterea economică, trebuie să fie însoțită de un transfer de tehnologie și know-how. Cercetarea și inovarea ar trebui, de asemenea, să joace un rol principal în cadrul unei astfel de cooperări.

(Reuniunea a fost închisă la ora 18.35.)

Joyce LABOSO

Patrice TIROLIEN

Copreședinți

Alhaj Muhammad MUMUNI și

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari generali

---

| 4.3.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 64/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 64/5

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MARȚI, 26 NOIEMBRIE 2013

2014/C 64/02

Cuprins

| 1. | Chestiunea urgentă 1: securitatea în regiunea Marilor Lacuri |
| --- | --- |

1.

| 2. | Respectarea statului de drept și rolul unui sistem judiciar imparțial și independent |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cooperarea instituțională între Uniunea Africană și Uniunea Europeană |
| --- | --- |

3.

| 4. | Impactul social și de mediul al păstoritului asupra țărilor ACP |
| --- | --- |

4.

| 5. | Către o nouă formă de guvernanță pentru finanțarea dezvoltării |
| --- | --- |

5.

| i. | Utilizarea resurselor naturale |
| --- | --- |

i.

| ii. | Reformă fiscală și redistribuirea bunăstării |
| --- | --- |

ii.

| iii. | Cooperarea descentralizată |
| --- | --- |

iii.

| 6. | Chestiuni diverse |
| --- | --- |

6.

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MARȚI, 26 NOIEMBRIE 2013

Reuniunea a fost deschisă la ora 9.15.

A PREZIDAT: Louis MICHEL

Copreședinte

1.   Chestiunea urgentă 1: securitatea în regiunea Marilor Lacuri

Jose Costa Pereira (SEAE) a făcut o prezentare privind securitatea în regiunea Marilor Lacuri.

Au intervenit: Mariya Gabriel, Laurent Ngon-Baba (Republica Centrafricană), Norbert Neuser, Christophe Lutundula (Republica Democratică Congo), Fiona Hall, Tesfaye Daba (Etiopia), Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Jean-Jacob Bicep, Adjedoue Weidou (Ciad), Jacob Oulanyah (Uganda), Dambert René Ndouane (Republica Congo), Slavi Binev, Simon Vuwa Kaunda (Malawi), Hans-Peter Mayer, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Louis Michel și Ana Gomes

Membrii care au intervenit au salutat evoluțiile recente din partea de est a Republicii Democratice Congo (RDC), în special înfrângerea mișcării M23. Cu toate acestea, membrii au subliniat că soluțiile pur miliare nu sunt suficiente și au evidențiat îngrijorările lor privind criza umanitară și abuzurile împotriva drepturilor omului (în special împotriva femeilor și a copiilor). Membrii care au intervenit au constatat nevoia ca Guvernul RDC să introducă reforme politice și instituționale generale, în special în sectorul securității. Acestea ar impune angajamentul susținut al comunității internaționale, astfel cum se prevede în Acordul-cadru semnat în februarie 2013. De asemenea, este necesar să se împiedice jefuirea resurselor naturale pentru a alimenta conflictul din RDC și Marile Lacuri.

2.   Respectarea statului de drept și rolul unui sistem judiciar imparțial și independent

Comisia pentru afaceri politice

Coraportori: Dharamkumar Seeraj (Guyana) și Filip Kaczmarek

Filip Kaczmarek și Dharamkumar Seeraj (Guyana) au prezentat raportul.

Au intervenit: Mariya Gabriel, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Juan Fernando Lopez Aguilar, Laurent Ngon-Baba (Republica Centrafricană), Olle Schmidt, Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius), François Alfonsi, Tesfaye Daba (Etiopia), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghana), Moses Y. Kollie (Liberia), Hans-Peter Mayer, Abdourahamane Chegou (Niger), Derek Vaughan, Adjedoue Weidou (Ciad), Ana Gomes, Komi Selom Klassou (Togo), Jacob Oulanyah (Uganda), Joyce Laboso (Kenya) și Francesca Mosca (Comisia Europeană)

Membrii au subliniat importanța atingerii unui echilibru între puterea legislativă, cea executivă și cea judiciară și au evidențiat consecințele nerespectării statului de drept, în ceea ce privește corupția, lipsa investițiilor și declinul economic. Au insistat asupra nevoii unei proceduri de numire independente și a unui sistem disciplinar pentru judecători și procurori și a subliniat că un sistem judiciar competent ar fi rezultatul unui proces pe termen lung care impune o educație civică sistematică de la o vârstă fragedă. Membrii au încurajat schimbul de bune practici între țările ACP care au experiență cu situații similare și au solicitat ajutor continuu pentru consolidarea capacității.

Coraportorii Dharamkumar Seeraj (Guyana) și Filip Kaczmarek au încheiat dezbaterea.

Francesca Mosca (Comisia Europeană) a formulat concluzii.

3.   Cooperarea instituțională între Uniunea Africană și Uniunea Europeană

Dezbatere de fond

Erastus Mwencha, vicepreședinte al Comisiei Uniunii Africane, a făcut o prezentare privind cooperarea instituțională dintre Uniunea Africană și Uniunea Europeană.

Au intervenit: Gay Mitchell, Ana Gomes, Olle Schmidt, Adjedoue Weidou (Ciad), Jean-Jacob Bicep, Slavi Binev, Peter Štastný, Jo Leinen, Tesfaye Daba (Etiopia), Mariya Gabriel, James Kembi-Gitura (Kenya)

Deși Uniunea Africană nu ar trebui în mod necesar să urmeze exact modelul Uniunii Europene, ar trebui urmate principii-cheie, precum creșterea interdependenței dintre statele membre și a solidarității la toate nivelurile. Unii membri au regretat faptul că ajutorul nu a fost cheltuit în mod eficace și că valorile comune pe care s-a bazat parteneriatul nu au fost puse în practică. Unii au subliniat complexitatea platformelor multiple cu geografie schimbătoare. Membrii ACP și-au asigurat colegii că îmbunătățirea relațiilor cu noi parteneri nu va împiedica parteneriatul lor îndelungat cu Uniunea Europeană. Membrii au încurajat, de asemenea, o cooperare mai strânsă în ceea ce privește aspecte mondiale precum migrația și schimbările climatice.

Erastus Mwencha a răspuns întrebărilor adresate de membri.

Francesca Mosca (Comisia Europeană) și Jose Costa Pereira (SEAE) au încheiat dezbaterea.

(Reuniunea a fost închisă la ora 12.15 și a fost reluată la ora 15.08)

A PREZIDAT: Joyce LABOSO

Copreședintă

4.   Impactul social și de mediul al păstoritului asupra țărilor ACP

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

Coraportori: Abdourahamane Chégou (Niger) și Fiona Hall

Fiona Hall și Abdourahamane Chégou (Niger) au prezentat raportul.

Au intervenit: Boniface Yehouetome (Benin), Horst Schnellhardt, Norbert Neuser, Catherine Bearder, Michèle Rivasi, Selom Klassou (Togo), Edit Bauer, Christa Klaß și Peter Craig-McQuaide (Comisia Europeană)

Membrii au subliniat importanța păstoritului și contribuția sa nu doar la economiile din țările africane, ci și în sectoare importante precum sănătatea, mediul și securitatea alimentară. Membrii au subliniat, de asemenea, rolul fundamental al păstoritului ca mod de trai și asocierea sa cu valori culturale și tradiționale care datează de sute de ani.

Coraportorii au încheiat dezbaterea.

5.   Către o nouă formă de guvernanță pentru finanțarea dezvoltării

Dezbatere fără rezoluție

i.   Utilizarea resurselor naturale

Au intervenit: Louis Michel, Boniface Yehouetome (Benin), Horst Schnellhardt, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Patrice Tirolien, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Camerun), Fiona Hall, Tesfaye Daba (Etiopia), Michèle Rivasi, Ana Rita Geremias Sithole (Mozambic), Slavi Binev, Abdourahamane Chegou (Niger), Christa Klaß, Adjedoue Weidou (Ciad), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe) și Peter Craig-McQuaide (Comisia Europeană)

Membrii au solicitat parlamentelor să tragă la răspundere guvernele pentru a maximiza beneficiile aduse cetățenilor de extracția resurselor naturale. Ei au subliniat, de asemenea, importanța creșterii transparenței și a promovării bunei guvernanțe pentru a combate corupția, evaziunea fiscală și alte scurgeri ilicite de capital.

ii.   Reformă fiscală și redistribuirea bunăstării

Anthony Mothae Maruping, comisarul pentru afaceri economice al Uniunii Africane, a făcut o prezentare privind reforma fiscală și redistribuirea bunăstării.

Au intervenit: Edit Bauer, Ole Christensen, Niccolò Rinaldi, François Alfonsi, Abdikadir Aden (Kenya), Slavi Binev, Abdourahamane Chegou (Niger), Virgilio de Fontes Pereira (Angola), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Louis Michel, Ana Gomes și Peter Craig-McQuaide (Comisia Europeană)

Membrii au subliniat importanța instituirii unor sisteme fiscale eficace și a aplicării legislației pentru a se asigura că veniturile sunt colectate, raportate și alocate în mod eficace și echitabil în beneficiul cetățenilor și au solicitat promovarea unei dezvoltări durabile favorabile incluziunii și eradicarea sărăciei.

Anthony Mothae Maruping a încheiat dezbaterea.

iii.   Cooperarea descentralizată

Jalal Abdel-Latif, Comisia Economică a ONU pentru Africa, a făcut o prezentare privind cooperarea descentralizată.

Membrii au subliniat valoarea adăugată a cooperării descentralizate ca mijloc de stimulare a abordărilor participative care vizează promovarea răspunderii și a emancipării prin implicarea, de exemplu, a societății civile în diversele sale forme. Ei au subliniat, de asemenea, contribuția importantă pe care cooperarea de acest tip a adus-o în reducerea sărăciei și în atingerea ODM-urilor, cu mai puține resurse decât cele ale donatorilor multilaterali și bilaterali. Cu toate acestea, pentru a face din cooperarea descentralizată o reușită, s-a impus un sprijin politic puternic și constant. Sprijinul bugetar descentralizat a fost evidențiat ca instrument care ar putea permite distribuția ajutorului acolo unde sprijinul bugetar către administrația centrală a fost suspendat.

Au intervenit: Horst Schnellhardt, Myriam Ouedraogo Zare (Burkina Faso), Norbert Neuser, Catherine Bearder, Abdikadir Aden (Kenya), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambic), Abdourahamane Chegou (Niger), Peter Šťastný, Selom Klassou (Togo) și Louis Michel

Peter Craig-McQuaide (Comisia Europeană) a încheiat dezbaterea.

6.   Chestiuni diverse

Copreședintele Louis Michel a anunțat că celor doi copreședinți le-a fost autorizată o vizită la o închisoare din Addis Abeba la 27 noiembrie 2013.

(Reuniunea a fost închisă la ora 18.30.)

Joyce LABOSO

Louis MICHEL

Copreședinți

Alhaj Muhammad MUMUNI și

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari generali

---

| 4.3.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 64/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 64/8

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MIERCURI, 27 NOIEMBRIE 2013

2014/C 64/03

Cuprins

| 1. | Rolul creșterii economice durabile în asigurarea dezvoltării durabile din Etiopia |
| --- | --- |

1.

| 2. | Declarația dlui Rolandas Krisciunas, ministru adjunct lituanian al afacerilor externe și președinte în exercițiu al Consiliului UE |
| --- | --- |

2.

| 3. | Declarația dlui Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo, viceprim-ministru și ministru al afacerilor externe și comerțului din Samoa și președinte în exercițiu al Consiliului ACP |
| --- | --- |

3.

| 4. | Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dezbatere cu Consiliul: intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Chestiunea urgentă 2: situația din arhipelagul Comore |
| --- | --- |

6.

| 7. | Aprobarea procesului-verbal al reuniunii de luni, 25 noiembrie 2013 |
| --- | --- |

7.

| 8. | Raportul celei de-a 10-a reuniuni regionale (regiunea Africii de Vest) desfășurată în Abuja (Nigeria) în perioada 17-19 iulie 2013 – raportat de copreședinți |
| --- | --- |

8.

| 9. | Rapoarte de sinteză ale atelierelor |
| --- | --- |

9.

| 10. | Aprobarea proceselor-verbale ale reuniunilor de dimineață și de după-amiază de marți, 26 noiembrie 2013 |
| --- | --- |

10.

| 11. | Lupta împotriva mutilării genitale a femeilor |
| --- | --- |

11.

| 12. | Atingerea ODM-urilor în Africa |
| --- | --- |

12.

| 13. | Raport al partenerilor economici și sociali |
| --- | --- |

13.

| 14. | Vot cu privire la propunerile de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de cele trei comisii permanente |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vot cu privire la propunerile de rezoluție urgente |
| --- | --- |

15.

| 16. | Vot privind amendamentele la Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE |
| --- | --- |

16.

| 17. | Chestiuni diverse |
| --- | --- |

17.

| 18. | Data și locul celei de-a 27-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare |
| --- | --- |

18.

| Anexa I | Lista alfabetică a membrilor adunării parlamentare paritare |
| --- | --- |

Anexa I

| Anexa II | Lista alfabetică a membrilor adunării parlamentare paritare |
| --- | --- |

Anexa II

| Anexa III | Acreditarea delegaȚilor neparlamentari |
| --- | --- |

Anexa III

| Anexa IV | Texte adoptate |
| --- | --- |

Anexa IV

| — | Rezoluția referitoare la respectarea statului de drept și rolul unui sistem judiciar independent și imparțial (ACP-EU/101.521/13/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoluția referitoare la cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită: perspective și provocări pentru țările ACP (ACP-EU/101.516/13/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoluția privind impactul social și de mediu al păstoritului asupra țărilor ACP (ACP-EU/101.526/13/fin) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoluția privind securitatea în regiunea Marilor Lacuri (ACP-EU/101.541/13/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Amendamente la Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare (AP101.347) |
| --- | --- |

—

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MIERCURI, 27 NOIEMBRIE 2013

(Reuniunea a fost deschisă la ora 9.10.)

A PREZIDAT: Louis MICHEL

Copreședinte

1.   Rolul creșterii economice durabile în asigurarea dezvoltării durabile din Etiopia

Schimb de opinii cu Dessalegne Mesfin (director general adjunct, Autoritatea etiopiană de protecție a mediului)

Dessalegne Mesfin a subliniat principalele provocări cu care se confruntă Etiopia în ceea ce privește reducerea emisiilor de dioxid de carbon și a prezentat măsurile adoptate de guvernul etiopian pentru atenuarea impactului schimbărilor climatice asupra țării și pentru a promova economia durabilă. Membrii au felicitat Etiopia pentru planurile sale ambițioase de a contracara schimbările climatice, dar au subliniat și nevoia ca guvernul să adopte măsuri care respectă drepturile populației etiopiene.

Au intervenit: Gay Mitchell, Jo Leinen, Fiona Hall, Michèle Rivasi, Edit Bauer, Ana Gomes și Louis Michel

Dessalegne Mesfin a încheiat dezbaterea.

2.   Declarația dlui Rolandas Krisciunas, ministru adjunct lituanian al afacerilor externe și președinte în exercițiu al Consiliului UE

Rolandas Krisciunas a prezentat prioritățile Președinției lituaniene a Uniunii Europene: Sahel, Somalia și conflictele din regiunile Marilor Lacuri și Republica Centrafricană. El a subliniat nevoia ca UE și partenerii ACP să coopereze în ceea ce privește provocările comune, precum schimbările climatice, și să reflecte cum ar trebui să continue relațiile după expirarea Acordului de la Cotonou în 2020. El a oferit, de asemenea, detalii privind programarea națională și regională pentru cel de-al 11-lea FED.

3.   Declarația dlui Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo, viceprim-ministru și ministru al afacerilor externe și comerțului din Samoa și președinte în exercițiu al Consiliului ACP

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo a salutat răspunsul unit din partea UE și a membrilor ACP la amenințarea prezentată de terorism ulterior atacului de la mallul Westgate din Nairobi (Kenya). El a subliniat o serie de domenii în care ambele părți ar trebui să coopereze îndeaproape: schimbările climatice, migrația și regimul comercial la nivel mondial. El a subliniat, de asemenea, importanța producției agricole și a securității alimentare și a observat că aceste aspecte ar trebui să fie o prioritate în cadrul de dezvoltare post-2015.

4.   Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo (Samoa) a răspuns în numele Consiliului ACP la următoarele întrebări și întrebări suplimentare:

| | Întrebarea 1 de Enrique Guerrero Salom privind strategiile UE-Africa și UE-Sahel; |
| --- | --- |

Întrebarea 1 de Enrique Guerrero Salom privind strategiile UE-Africa și UE-Sahel;

| | Întrebarea 2 de Horst Schnellhardt privind pericolul destabilizării din Kenya; |
| --- | --- |

Întrebarea 2 de Horst Schnellhardt privind pericolul destabilizării din Kenya;

| | Întrebarea 3 de Jean-Jacob Bicep privind „extragerea manuală ilegală a aurului din Guyana: responsabilitate partajată?”; |
| --- | --- |

Întrebarea 3 de Jean-Jacob Bicep privind „extragerea manuală ilegală a aurului din Guyana: responsabilitate partajată?”;

| | Întrebarea 4 de Fiona Hall privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului și obiectivele de dezvoltare durabilă și întrebarea 6 de Filip Kaczmarek privind cadrul de dezvoltare post-2015; |
| --- | --- |

Întrebarea 4 de Fiona Hall privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului și obiectivele de dezvoltare durabilă și întrebarea 6 de Filip Kaczmarek privind cadrul de dezvoltare post-2015;

| | Întrebarea 5 de Ana Gomes privind reprimarea libertății mass-mediei și a dizidenților politici din Etiopia; |
| --- | --- |

Întrebarea 5 de Ana Gomes privind reprimarea libertății mass-mediei și a dizidenților politici din Etiopia;

| | Întrebarea 8 de Olle Schmidt privind libertatea de exprimare din țările ACP. |
| --- | --- |

Întrebarea 8 de Olle Schmidt privind libertatea de exprimare din țările ACP.

Autorii întrebărilor nr. 1, 2 și 3 nu au avut întrebări suplimentare.

Autorii întrebărilor nr. 7 și 9 nu au fost prezenți.

Rolandas Krisciunas a răspuns în numele Consiliului UE la următoarele întrebări și întrebări suplimentare:

| | Întrebarea 10 de Enrique Guerrero Salom privind strategiile UE-Africa și UE-Sahel; |
| --- | --- |

Întrebarea 10 de Enrique Guerrero Salom privind strategiile UE-Africa și UE-Sahel;

| | Întrebarea 11 de Marielle de Sarnez (înlocuită de Fiona Hall) privind coordonarea europeană a măsurilor de combatere a pirateriei costiere din Somalia; |
| --- | --- |

Întrebarea 11 de Marielle de Sarnez (înlocuită de Fiona Hall) privind coordonarea europeană a măsurilor de combatere a pirateriei costiere din Somalia;

| | Întrebarea 12 de Horst Schnellhardt privind pericolul destabilizării din Kenya; |
| --- | --- |

Întrebarea 12 de Horst Schnellhardt privind pericolul destabilizării din Kenya;

| | Întrebarea 13 de Gay Mitchell privind insecuritatea alimentară și malnutriția din regiunea Sahel; |
| --- | --- |

Întrebarea 13 de Gay Mitchell privind insecuritatea alimentară și malnutriția din regiunea Sahel;

| | Întrebarea 15 de Michèle Rivasi privind îngrijorările referitoare la situația din Madagascar și alegerile care se apropie; |
| --- | --- |

Întrebarea 15 de Michèle Rivasi privind îngrijorările referitoare la situația din Madagascar și alegerile care se apropie;

| | Întrebarea 16 de Patrice Tirolien privind perioada de tranziție dintre cel de-al 10-lea și al 11-lea FED; |
| --- | --- |

Întrebarea 16 de Patrice Tirolien privind perioada de tranziție dintre cel de-al 10-lea și al 11-lea FED;

| | Întrebarea 19 de Jo Leinen privind Fondul ecologic pentru climă; |
| --- | --- |

Întrebarea 19 de Jo Leinen privind Fondul ecologic pentru climă;

| | Întrebarea 20 de Catherine Bearder privind trofeele de animale sălbatice; |
| --- | --- |

Întrebarea 20 de Catherine Bearder privind trofeele de animale sălbatice;

| | Întrebarea 21 de Ana Gomes privind reprimarea libertății mass-mediei și a dizidenților politici din Etiopia. |
| --- | --- |

Întrebarea 21 de Ana Gomes privind reprimarea libertății mass-mediei și a dizidenților politici din Etiopia.

Autorul întrebării nr. 16 nu a avut întrebări suplimentare.

Autorii întrebărilor nr. 14, 17 și 18 nu au fost prezenți.

5.   Dezbatere cu Consiliul: intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”)

Au intervenit: Olle Schmidt, Catherine Bearder, Tesfaye Daba (Etiopia), James Kemi-Gitura (Kenya), Michèle Rivasi, Laurent Ngon-Baba (Republica Centrafricană), Ana Gomes, Manuel Jimenez (Republica Dominicană), Elmi Obsieh Wais (Djibouti), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Kennedy Hamudulu (Zambia), Moses Y. Kollie (Liberia), Louis Michel, Christophe Lutundula (Republica Democratică Congo) și Abdurahamane Chegou (Niger)

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo și Rolandas Krisciunas au răspuns întrebărilor și au participat la dezbaterea privind diverse subiecte, inclusiv tragedia din Lampedusa, migrația, Kenya și Curtea Penală Internațională, includerea FED în buget, situația din Republica Centrafricană, relația dintre organizațiile societății civile și populațiile locale, precum și situația drepturilor politice și ale drepturilor din Etiopia.

6.   Chestiunea urgentă 2: situația din arhipelagul Comore

Au intervenit: Vincent Ringenberg (SEAE), Christophe Lutundula (Republica Democratică Congo), Philippe Boulland, Patrice Tirolien, Netty Baldeh (Gambia), Michèle Rivasi, Olle Schmidt, Moses Y. Kollie (Liberia), Djaé Ahamada Chanfi (Comore) și Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria)

Deputații în PE au indicat diverse evoluții și alte provocări din Uniunea Comorelor. Membrii ACP au criticat cu vehemență continuarea controlului francez asupra Mayotte, desfășurarea de referendumuri relevante pe această insulă și statutul său de département în cadrul Republicii Franceze. Astfel, membrii ACP au făcut trimitere la seria de rezoluții ONU privind aceste aspecte, precum și la pozițiile adoptate cu privire la alte aspecte legate de suveranitatea teritorială. Ei s-au opus, de asemenea, statutului de regiune ultraperiferică în cadrul UE, de care Mayotte se va bucura începând cu 1 ianuarie 2014.

7.   Aprobarea procesului-verbal al reuniunii de luni, 25 noiembrie 2013

Procesul-verbal a fost aprobat.

Ședința s-a încheiat la ora 12.30 p.m. și s-a reluat la ora 3.15 p.m.

Joyce LABOSO și

Louis MICHEL

Copreședinți

Alhaj Muhammad MUMUNI și

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari generali

A PREZIDAT: Joyce LABOSO

Copreședintă

Copreședintă

8.   Raportul celei de-a 10-a reuniuni regionale (regiunea Africii de Vest) desfășurată în Abuja (Nigeria) în perioada 17-19 iulie 2013 – raportat de copreședinți

Raportul celei de-a 10-a reuniuni regionale (regiunea Africii de Vest) desfășurată în Abuja (Nigeria) în perioada 17-19 iulie 2013 – raportat de copreședinți

Copreședinta Joyce Laboso și Michèle Rivasi a prezentat oral un raport privind principalele concluzii ale reuniunii regionale desfășurate în Abuja în perioada 17-19 iulie 2013, subliniind principalele subiecte discutate.

Au intervenit: Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghana), Sangoné Sall (Senegal), Boniface Yehouetome (Benin), Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritania), Michèle Rivasi și Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria)

Membrii au exprimat îngrijorări cu privire la problema privind buncherarea petrolului și au propus un sistem de trasabilitate care vizează sporirea nivelului de control asupra petrolului și a destinației sale finale pe piață.

9.   Rapoarte de sinteză ale atelierelor

Rapoarte de sinteză ale atelierelor

Catherine Bearder a prezentat oral un raport privind atelierul referitor la programul de dezvoltare de locuințe pentru asigurarea sustenabilității urbane.

Tutai Tura (Insulele Cook) a prezentat oral un raport privind atelierul referitor la crearea de oportunități de angajare pentru tineri și femei prin dezvoltarea de microîntreprinderi și întreprinderi mici.

10.   Aprobarea proceselor-verbale ale reuniunilor de dimineață și de după-amiază de marți, 26 noiembrie 2013

Aprobarea proceselor-verbale ale reuniunilor de dimineață și de după-amiază de marți, 26 noiembrie 2013

Procesul-verbal a fost aprobat.

11.   Lupta împotriva mutilării genitale a femeilor

Lupta împotriva mutilării genitale a femeilor

Dezbatere fără rezoluție cu Bogaletch Gebre, fondator al KMG Ethiopia.

Bogaletch Gebre a prezentat activitatea pe care a inițiat-o și a dus-o împotriva mutilării genitale a femeilor.

Au intervenit: Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Mariya Gabriel, Idriss Amaoud Ali (Djibouti), Maria Muniz de Urquiza, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Nyasha Eunice Chikwinya (Zimbabwe), Michèle Rivasi, James Kembi-Gitura, Edit Bauer, Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius), Louis Michel, Vincent Ringenberg (SEAE) și Ana Gomes

Prin dialog cu comunitățile, rata mutilării genitale a femeilor a fost redusă de la 100 % la aproximativ 3 % într-o perioadă de 10 ani. Răpirea mireselor și violența domestică au fost, de asemenea, reduse. Membrii au salutat angajamentul, metoda și rezultatele dnei Bogaletch Gebre și au solicitat măsuri în materie de legislație și educație și alte măsuri care să sprijine și să extindă activitatea de combatere a mutilării genitale a femeilor.

Bogaletch Gebre a încheiat dezbaterea.

12.   Atingerea ODM-urilor în Africa

Atingerea ODM-urilor în Africa

Dezbatere fără rezoluție

Au intervenit: Peter Craig-McQuaide (Comisia Europeană), Boniface Yehouetome (Benin), Filip Kaczmarek, Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Ole Christiansen, Mohamed Abdirahman Abdillahi (Djibouti), Catherine Bearder, Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Jean-Jacob Bicep, Netty Baldeh (Gambia), Sàbado Teresa Malendza (Mozambic), Abdourahamane Chegou (Niger), Edit Bauer, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Philippe Boulland, Mariya Gabriel, Komi Selom Klassou (Togo), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Simon Vuwa Kaunda (Malawi), James Kembi-Gitura (Kenya) și Mussa Azzan Zungu (Tanzania)

Membrii au observat că reducerea sărăciei a rămas în urma creșterii economice extraordinare experimentată în Africa în ultimii cinci ani și a fost subminată de inegalitate. În ciuda progreselor considerabile înregistrate în realizarea ODM privind sănătatea copiilor și sănătatea maternă, Africa încă are cea mai mare proporție de decese infantile și materne. Membrii au concluzionat că este imperativ ca țările să învețe în continuare unele de la altele și că țările care combină o creștere economică durabilă și echitabilă cu politici de stabilitate politică și orientate către dezvoltarea umană o duc bine în ceea ce privește majoritatea obiectivelor.

Peter Craig-McQuaide (Comisia Europeană) a încheiat dezbaterea.

13.   Raport al partenerilor economici și sociali

Raport al partenerilor economici și sociali

Prezentare susținută de către Xavier Verboven, președintele Comitetului de monitorizare ACP, Comitetul Economic și Social European

Xavier Verboven a făcut o prezentare privind rolul indispensabil al societății civile în dezvoltarea durabilă.

Au intervenit: Netty Baldeh (Gambia), Michèle Rivasi, Adjedoue Weidou (Ciad) și Kennedy K. Hamudulu (Zambia)

Membrii au discutat condițiile activităților societății civile din anumite țări.

Xavier Verboven a încheiat dezbaterea.

Copreședinta a mulțumit membrilor pentru excelenta lor cooperare pe parcursul mandatului său și a informat Adunarea că Fitz A. Jackson (Jamaica) o va succeda.

A PREZIDAT: Louis MICHEL

Copreședinte

Copreședinte

Copreședintele a mulțumit copreședintei Joyce Laboso și a exprimat urări de bine pentru viitor.

14.   Vot cu privire la propunerile de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de cele trei comisii permanente

Vot cu privire la propunerile de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de cele trei comisii permanente

Copreședintele a reamintit Adunării procedurile de vot.

| — | Respectarea statului de drept și rolul unui sistem judiciar imparțial și independent (ACP-EU/101.521/13/A/fin)
  Comisia pentru afaceri politice
  Raport de Dharamkumar Seeraj (Guyana) și Filip Kaczmarek
  Nu au fost depuse amendamente.
  Rezoluția a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Respectarea statului de drept și rolul unui sistem judiciar imparțial și independent (ACP-EU/101.521/13/A/fin)

Comisia pentru afaceri politice

Raport de Dharamkumar Seeraj (Guyana) și Filip Kaczmarek

Nu au fost depuse amendamente.

Rezoluția a fost adoptată în unanimitate.

| — | Cooperarea sud-sud și cea triunghiulară: perspective și provocări pentru țările ACP (ACP-EU/101.516/13/A/fin)
  Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț
  Raport de Elvis Mutiri wa Bashara (Republica Democratică Congo) și Jean-Jacob Bicep
  Amendament adoptat: 1
  Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Cooperarea sud-sud și cea triunghiulară: perspective și provocări pentru țările ACP (ACP-EU/101.516/13/A/fin)

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

Raport de Elvis Mutiri wa Bashara (Republica Democratică Congo) și Jean-Jacob Bicep

Amendament adoptat: 1

Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate.

| — | Impactul social și de mediu al păstoritului asupra țărilor ACP (ACP-EU/101.526/13/A/fin)
  Comisia pentru afaceri sociale și mediu
  Raport de Abdourahamane Chegou (Niger) și Fiona Hall
  Nu au fost depuse amendamente.
  Rezoluția a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Impactul social și de mediu al păstoritului asupra țărilor ACP (ACP-EU/101.526/13/A/fin)

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

Raport de Abdourahamane Chegou (Niger) și Fiona Hall

Nu au fost depuse amendamente.

Rezoluția a fost adoptată în unanimitate.

15.   Vot cu privire la propunerile de rezoluție urgente

Vot cu privire la propunerile de rezoluție urgente

| — | Securitatea în regiunea Marilor Lacuri (ACP-EU/101.541/13/fin.)
  Amendamente adoptate: 1, 3, 4, amendamente orale 1, 6
  Amendament respins: 2
  Amendament caduc: 5
  Rezoluția astfel modificată a fost adoptată. |
| --- | --- |

—

Securitatea în regiunea Marilor Lacuri (ACP-EU/101.541/13/fin.)

Amendamente adoptate: 1, 3, 4, amendamente orale 1, 6

Amendament respins: 2

Amendament caduc: 5

Rezoluția astfel modificată a fost adoptată.

| — | Situația din arhipelagul Comore (ACP-UE/101.542/13/fin.)
  A fost solicita un vot separat pe camere.
  Amendament retras: 4
  Amendamente respinse: 1, 2, 3, 5
  Rezoluția a fost respinsă. |
| --- | --- |

—

Situația din arhipelagul Comore (ACP-UE/101.542/13/fin.)

A fost solicita un vot separat pe camere.

Amendament retras: 4

Amendamente respinse: 1, 2, 3, 5

Rezoluția a fost respinsă.

16.   Vot privind amendamentele la Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE

Vot privind amendamentele la Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE

Amendamentele la Regulamentul de procedură al APP depuse de Birou în conformitate cu articolul 35 din Regulamentul de procedură au fost adoptate în unanimitate.

17.   Chestiuni diverse

Chestiuni diverse

Copreședintele Louis Michel a prezentat un raport privind vizita sa la închisoarea Kaliti, devreme, în după-amiaza respectivă, împreună cu copreședinta Joyce Laboso.

Au intervenit: Michèle Rivasi, copreședintele Louis Michel, Mohammed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritania), Ana Gomes și Jacob Oulanyah (Uganda)

18.   Data și locul celei de-a 27-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare

Data și locul celei de-a 27-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare

Cea de-a 27-a sesiune a Adunării Parlamentare Paritare se va desfășura între 17 și 19 martie 2014 la Strasbourg (Franța).

Copreședintele a adresat mulțumiri autorităților etiopiene pentru dotările excelente și buna organizare a sesiunii, precum și cosecretariatului și întregului personal pentru activitatea lor.

Copreședintele a informat Adunarea că au fost transmise scrisori autorităților elene și instituțiilor UE pentru a se exprima profunda dezamăgire că Președinția elenă nu va găzdui următoarea sesiune.

(Reuniunea a fost închisă la ora 6.20.)

(Reuniunea a fost închisă la ora 6.20.)

Joyce LABOSO și

Louis MICHEL

Copreședinți

Alhaj Muhammad MUMUNI și

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari generali

---

ANEXA I

LISTA ALFABETICĂ A MEMBRILOR ADUNĂRII PARLAMENTARE PARITARE

| Reprezentanții ACP | Reprezentanții PE |
| --- | --- |
| LABOSO, (KENYA), copreședintă | MICHEL, copreședinte |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA ȘI BARBUDA | ALVES |
| BAHAMAS | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BICEP |
| BENIN | BULLMANN |
| BOTSWANA | CALLANAN |
| BURKINA FASO | CARVALHO |
| BURUNDI | CASA |
| CAMERUN (VP) | CASINI |
| CAPUL VERDE | CASPARY |
| REPUBLICA CENTRAFRICANĂ | CASTEX |
| CIAD | CHRISTENSEN |
| COMORE | COELHO |
| CONGO (Republica Democratică) | DE KEYSER |
| CONGO (Republica) (VP) | DELVAUX |
| INSULELE COOK | DE MITA |
| CÔTE D’IVOIRE | DE SARNEZ |
| DJIBOUTI (VP) | DURANT |
| DOMINICA | ENGEL |
| REPUBLICA DOMINICANĂ (VP) | ESTARÀS FERRAGUT |
| ERITREEA | FERREIRA, Elisa |
| ETIOPIA | FERREIRA, João |
| FIJI | FORD |
| GABON | GABRIEL |
| GAMBIA | GAHLER |
| GHANA | GOERENS (VP) |
| GRENADA (VP) | GRIESBECK |
| GUINEEA | GUERRERO SALOM |
| GUINEEA-BISSAU | HALL |
| GUYANA | HÄNDEL |
| HAITI | HANNAN |
| JAMAICA | HAUG |
| KIRIBATI | JENSEN |
| LESOTHO | JOLY |
| LIBERIA | KACZMAREK |
| MADAGASCAR | KLASS (VP) |
| MALAWI (VP) | KORHOLA |
| MALI | KUHN |
| INSULELE MARSHALL (Republica) | KURSKI |
| MAURITANIA (VP) | LEGUTKO |
| MAURITIUS (VP) | LE PEN |
| MICRONEZIA (Statele Federate) | LÓPEZ AGUILAR |
| MOZAMBIC (VP) | LÖVIN |
| NAMIBIA | McMILLAN-SCOTT |
| NAURU | MANDERS |
| NIGER (VP) | MARTIN |
| NIGERIA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIUE | MATO ADROVER |
| PALAU | MAYER |
| PAPUA-NOUA GUINEE | MITCHELL |
| RWANDA | MIZZI |
| SAINT KITTS ȘI NEVIS | MOREIRA |
| SAINT LUCIA | NEUSER |
| SAINT VINCENT ȘI GRENADINE | NICHOLSON (VP) |
| SAMOA (VP) | OMARJEE (VP) |
| SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE | OUZKÝ (VP) |
| SENEGAL | RIVASI (VP) |
| SEYCHELLES | ROITHOVÁ (VP) |
| SIERRA LEONE | RONZULLI (VP) |
| INSULELE SOLOMON | SCHLYTER |
| SOMALIA | SCHMIDT |
| AFRICA DE SUD | SCHNELLHARDT |
| SURINAME | SCOTTÀ |
| SWAZILAND | SENYSZYN |
| TANZANIA | SPERONI (VP) |
| TIMORUL DE EST | ŠŤASTNÝ (VP) |
| TOGO | STRIFFLER |
| TONGA | STURDY |
| TRINIDAD ȘI TOBAGO | TIROLIEN |
| TUVALU | TOIA |
| UGANDA | VAUGHAN (VP) |
| VANUATU (VP) | VLASÁK |
| ZAMBIA | WEBER |
| ZIMBABWE | WIELAND |
| | ZANICCHI |
| | ZIMMER |

Reprezentanții ACP

Reprezentanții PE

LABOSO, (KENYA), copreședintă

MICHEL, copreședinte

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA ȘI BARBUDA

ALVES

BAHAMAS

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BICEP

BENIN

BULLMANN

BOTSWANA

CALLANAN

BURKINA FASO

CARVALHO

BURUNDI

CASA

CAMERUN (VP)

CASINI

CAPUL VERDE

CASPARY

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

CASTEX

CIAD

CHRISTENSEN

COMORE

COELHO

CONGO (Republica Democratică)

DE KEYSER

CONGO (Republica) (VP)

DELVAUX

INSULELE COOK

DE MITA

CÔTE D’IVOIRE

DE SARNEZ

DJIBOUTI (VP)

DURANT

DOMINICA

ENGEL

REPUBLICA DOMINICANĂ (VP)

ESTARÀS FERRAGUT

ERITREEA

FERREIRA, Elisa

ETIOPIA

FERREIRA, João

FIJI

FORD

GABON

GABRIEL

GAMBIA

GAHLER

GHANA

GOERENS (VP)

GRENADA (VP)

GRIESBECK

GUINEEA

GUERRERO SALOM

GUINEEA-BISSAU

HALL

GUYANA

HÄNDEL

HAITI

HANNAN

JAMAICA

HAUG

KIRIBATI

JENSEN

LESOTHO

JOLY

LIBERIA

KACZMAREK

MADAGASCAR

KLASS (VP)

MALAWI (VP)

KORHOLA

MALI

KUHN

INSULELE MARSHALL (Republica)

KURSKI

MAURITANIA (VP)

LEGUTKO

MAURITIUS (VP)

LE PEN

MICRONEZIA (Statele Federate)

LÓPEZ AGUILAR

MOZAMBIC (VP)

LÖVIN

NAMIBIA

McMILLAN-SCOTT

NAURU

MANDERS

NIGER (VP)

MARTIN

NIGERIA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIUE

MATO ADROVER

PALAU

MAYER

PAPUA-NOUA GUINEE

MITCHELL

RWANDA

MIZZI

SAINT KITTS ȘI NEVIS

MOREIRA

SAINT LUCIA

NEUSER

SAINT VINCENT ȘI GRENADINE

NICHOLSON (VP)

SAMOA (VP)

OMARJEE (VP)

SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE

OUZKÝ (VP)

SENEGAL

RIVASI (VP)

SEYCHELLES

ROITHOVÁ (VP)

SIERRA LEONE

RONZULLI (VP)

INSULELE SOLOMON

SCHLYTER

SOMALIA

SCHMIDT

AFRICA DE SUD

SCHNELLHARDT

SURINAME

SCOTTÀ

SWAZILAND

SENYSZYN

TANZANIA

SPERONI (VP)

TIMORUL DE EST

ŠŤASTNÝ (VP)

TOGO

STRIFFLER

TONGA

STURDY

TRINIDAD ȘI TOBAGO

TIROLIEN

TUVALU

TOIA

UGANDA

VAUGHAN (VP)

VANUATU (VP)

VLASÁK

ZAMBIA

WEBER

ZIMBABWE

WIELAND

ZANICCHI

ZIMMER

COMISIA PENTRU AFACERI POLITICE

| Membrii ACP | Deputați în PE |
| --- | --- |
| PURCELL (SAMOA), copreședinte | CASA, Copreședinte |
| HONGWANE (ZIMBABWE), VP | KORHOLA, VP |
| MILEBOU-AUBUSSON (GABON), VP | CASTEX, VP |
| ANTIGUA ȘI BARBUDA | ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENIN) | CALLANAN |
| NGON-BABA (REPUBLICA CENTRAFRICANĂ) | CASINI |
| NDOUANE (CONGO, Republica) | DE KEYSER |
| TOURE (COTE D’IVOIRE) | DURANT |
| WAÏSS (DJIBOUTI) | FERREIRA, Elisa |
| ERITREEA | GABRIEL |
| DAGO (ETIOPIA) | GAHLER |
| USAMATE (FIJI) | GRIESBECK |
| GUINEEA | HANNAN |
| DHARAMKUMAR (GUYANA) | HÄNDEL |
| HAITI | KACZMAREK |
| JACKSON (JAMAICA) | LE PEN |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| KOLLIE (LIBERIA) | MANDERS |
| MALI | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| MOZAMBIC | MOREIRA |
| PALAU | NICHOLSON |
| TOZAKA (INSULELE SOLOMON) | ROITHOVÁ |
| SAINT VINCENT ȘI GRENADINE | SCHMIDT |
| DLAMINI (SWAZILAND) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| OULANYAH (UGANDA) | WIELAND |

Membrii ACP

Deputați în PE

PURCELL (SAMOA), copreședinte

CASA, Copreședinte

HONGWANE (ZIMBABWE), VP

KORHOLA, VP

MILEBOU-AUBUSSON (GABON), VP

CASTEX, VP

ANTIGUA ȘI BARBUDA

ALFONSI

YEHOUETOME (BENIN)

CALLANAN

NGON-BABA (REPUBLICA CENTRAFRICANĂ)

CASINI

NDOUANE (CONGO, Republica)

DE KEYSER

TOURE (COTE D’IVOIRE)

DURANT

WAÏSS (DJIBOUTI)

FERREIRA, Elisa

ERITREEA

GABRIEL

DAGO (ETIOPIA)

GAHLER

USAMATE (FIJI)

GRIESBECK

GUINEEA

HANNAN

DHARAMKUMAR (GUYANA)

HÄNDEL

HAITI

KACZMAREK

JACKSON (JAMAICA)

LE PEN

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

KOLLIE (LIBERIA)

MANDERS

MALI

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MOZAMBIC

MOREIRA

PALAU

NICHOLSON

TOZAKA (INSULELE SOLOMON)

ROITHOVÁ

SAINT VINCENT ȘI GRENADINE

SCHMIDT

DLAMINI (SWAZILAND)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

OULANYAH (UGANDA)

WIELAND

COMISIA PENTRU DEZVOLTARE ECONOMICĂ, FINANȚE ȘI COMERȚ

| Membrii ACP | Deputați în PE |
| --- | --- |
| SALL (SENEGAL), copreședinte | CARVALHO, copreședinte |
| LENGKON (VANUATU), VP | LEGUTKO, VP |
| VAN DER WALT (NAMIBIA), VP | ALVES, VP |
| DE FONTES PEREIRA (ANGOLA) | BICEP |
| WORREL (BARBADOS) | BULLMANN |
| WA BASHARA (REPUBLICA DEMOCRATICĂ CONGO) | CASPARY |
| | ENGEL |
| KINGSFORD BAGBIN (GHANA) | FORD |
| MESSU (GUINEEA ECUATORIALĂ) | GOERENS |
| KEMBI-GITURA (KENYA) | GUERRERO SALOM |
| SOFONIA (LESOTHO) | JENSEN |
| VUWA-KAUNDA (MALAWI) | KUHN |
| INSULELE MARSHALL | MARTIN |
| OULD GUELAYE (MAURITANIA) | MATO ADROVER |
| DEERPALSING (MAURITIUS) | MAYER |
| AHMED (NIGERIA) | McMILLAN-SCOTT |
| POLISI (RWANDA) | MICHEL |
| SAINT KITTS ȘI NEVIS | MITCHELL |
| LONG (SAINT LUCIA) | MIZZI |
| SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE | OMARJEE |
| POOL (SEYCHELLES) | SCHLYTER |
| SIERRA LEONE | ŠŤASTNÝ |
| AMIN ABDEL MAGID (SUDAN) | STURDY |
| PANKA (SURINAME) | TIROLIEN |
| HAVEA TAIONE (TONGA) | WEBER |
| KHAN (TRINIDAD ȘI TOBAGO) | ZANICCHI |
| TUVALU | |

Membrii ACP

Deputați în PE

SALL (SENEGAL), copreședinte

CARVALHO, copreședinte

LENGKON (VANUATU), VP

LEGUTKO, VP

VAN DER WALT (NAMIBIA), VP

ALVES, VP

DE FONTES PEREIRA (ANGOLA)

BICEP

WORREL (BARBADOS)

BULLMANN

WA BASHARA (REPUBLICA DEMOCRATICĂ CONGO)

CASPARY

ENGEL

KINGSFORD BAGBIN (GHANA)

FORD

MESSU (GUINEEA ECUATORIALĂ)

GOERENS

KEMBI-GITURA (KENYA)

GUERRERO SALOM

SOFONIA (LESOTHO)

JENSEN

VUWA-KAUNDA (MALAWI)

KUHN

INSULELE MARSHALL

MARTIN

OULD GUELAYE (MAURITANIA)

MATO ADROVER

DEERPALSING (MAURITIUS)

MAYER

AHMED (NIGERIA)

McMILLAN-SCOTT

POLISI (RWANDA)

MICHEL

SAINT KITTS ȘI NEVIS

MITCHELL

LONG (SAINT LUCIA)

MIZZI

SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE

OMARJEE

POOL (SEYCHELLES)

SCHLYTER

SIERRA LEONE

ŠŤASTNÝ

AMIN ABDEL MAGID (SUDAN)

STURDY

PANKA (SURINAME)

TIROLIEN

HAVEA TAIONE (TONGA)

WEBER

KHAN (TRINIDAD ȘI TOBAGO)

ZANICCHI

TUVALU

COMISIA PENTRU AFACERI SOCIALE ȘI MEDIU

| Membrii ACP | Deputați în PE |
| --- | --- |
| NDUGAI (TANZANIA), copreședinte | RIVASI, copreședinte |
| WEIDOU (CIAD), VP | BAUER, VP |
| GRENADA, VP | SCHNELLARDT, VP |
| BAHAMAS | BEARDER |
| BELIZE | CHRISTENSEN |
| BOTSWANA | COELHO |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | DELVAUX |
| KARERWA (BURUNDI) | DE MITA |
| OWONA KONO (CAMERUN) | DE SARNEZ |
| CAPUL VERDE | ESTARÀS FERRAGUT |
| DJAE (COMORE) | FERREIRA, João |
| TURA (INSULELE COOK) | HALL |
| DOMINICA | HAUG |
| REPUBLICA DOMINICANĂ | JOLY |
| BALDEH (GAMBIA) | KLASS |
| GUINEEA-BISSAU | KURSKI |
| MADAGASCAR | LÖVIN |
| MICRONEZIA, STATELE FEDERATE | NEUSER |
| NAURU | OUZKÝ |
| CHEGOU (NIGER) | RONZULLI |
| TAGELAGI (NIUE) | SCOTTÀ |
| KOIM (PAPUA-NOUA GUINEE) | SENYSZYN |
| SOMALIA | TOIA |
| AFRICA DE SUD | VAUGHAN |
| TIMORUL DE EST | VLASÁK |
| HAMUDULU (ZAMBIA) | ZIMMER |

Membrii ACP

Deputați în PE

NDUGAI (TANZANIA), copreședinte

RIVASI, copreședinte

WEIDOU (CIAD), VP

BAUER, VP

GRENADA, VP

SCHNELLARDT, VP

BAHAMAS

BEARDER

BELIZE

CHRISTENSEN

BOTSWANA

COELHO

TAPSOBA (BURKINA FASO)

DELVAUX

KARERWA (BURUNDI)

DE MITA

OWONA KONO (CAMERUN)

DE SARNEZ

CAPUL VERDE

ESTARÀS FERRAGUT

DJAE (COMORE)

FERREIRA, João

TURA (INSULELE COOK)

HALL

DOMINICA

HAUG

REPUBLICA DOMINICANĂ

JOLY

BALDEH (GAMBIA)

KLASS

GUINEEA-BISSAU

KURSKI

MADAGASCAR

LÖVIN

MICRONEZIA, STATELE FEDERATE

NEUSER

NAURU

OUZKÝ

CHEGOU (NIGER)

RONZULLI

TAGELAGI (NIUE)

SCOTTÀ

KOIM (PAPUA-NOUA GUINEE)

SENYSZYN

SOMALIA

TOIA

AFRICA DE SUD

VAUGHAN

TIMORUL DE EST

VLASÁK

HAMUDULU (ZAMBIA)

ZIMMER

---

ANEXA II

LISTA DE PREZENȚĂ A SESIUNII DESFĂȘURATE LA ADDIS ABEBA (ETIOPIA) ÎNTRE 25 ȘI 27 NOIEMBRIE 2013

| LABOSO, (Kenya), copreședintă | MICHEL, Copreședinte (3), (4) |
| --- | --- |
| DE FONTES PEREIRA (Angola) | ALFONSI |
| WORRELL (Barbados) | ATTARD-MONTALTO (2), (3) (pentru MOREIRA, V.) |
| YEHOUETOME (Benin) | BEARDER |
| MOTLHALE (Botswana) | BINEV (for SPERONI, F. E.) |
| TAPSOBA (Burkina Faso) | BOULLAND (pentru DE MITA, L.) |
| KARERWA (Burundi) | CALLANAN |
| OWONA KONO (Camerun) (VP) | CARVALHO (2) |
| NGON-BABA (Republica Centrafricană) | CHRISTENSEN |
| WEIDOU (Ciad) | DE SARNEZ (2) |
| DJAE (Comore) | GABRIEL |
| LUTUNDULA APALA (Congo, Republica Democratică) | GOMES (pentru FERREIRA, E.) |
| NDOUANE (Congo, Republica) | GRIESBECK (2) |
| TURA (Insulele Cook) | GUERRERO SALOM |
| TOURE (Côte d’Ivoire) | GUTIERREZ-CORTINES (pentru MATO, G.) |
| WAISS (Djibouti) (VP) | HALL |
| JIMÉNEZ (Republica Dominicană) (VP) | KACZMAREK |
| USAMATE (Fiji) | KLASS (VP) |
| MILEBOU AUBUSSON (Gabon) | KORHOLA |
| BALDEH (Gambia) | LEINEN (pentru TOIA, P.) |
| BAGBIN (Ghana) | LOPEZ AGUILAR |
| SEERAJ (Guyana) | MARTINEZ MARTINEZ (2) |
| RAKOTOMIANDRISOA (Madagascar) | MAYER |
| VUWA-KAUNDA (Malawi) | MITCHELL |
| OULD GUELAYE (Mauritania) | MIZZI |
| SITHOLE (Mozambic) (VP) | MUNIZ DE URQUIZA (pentru CASTEX, F.) |
| VAN DER WALT (Namibia) | NEUSER |
| CHEGOU (Niger) (VP) | NICOLAI (pentru MANDERS, T.) |
| AHMED (Nigeria) | RINALDI (2), (3) (pentru JENSEN, E.) |
| TAGELAGI (Niue) | RIVASI |
| KOIM (Papua-Noua Guinee) | SCHMIDT |
| KANAI (Palau) | SCHNELLHARDT |
| LONG (Saint Lucia) | STASTNY |
| PURCELL (Samoa) (VP) | TIROLIEN (3), (4) |
| SALL (Senegal) | VAUGHAN |
| POOL (Seychelles) | VANHECKE (2) (pentru SCOTTA, G.) |
| BUNDU (Sierra Leone) | VLASAK (2) |
| TOZAKA (Insulele Solomon) | WIELAND |
| SWART (Africa de Sud) | WLOSOWICZ (3), (4) (pentru KURSKI, J.) |
| PANKA (Suriname) | |
| DLAMINI (Swaziland) | |
| NDUGAI (TANZANIA) (VP) | |
| KLASSOU (Togo) | |
| TAIONE (Tonga) | |
| KHAN (Trinidad și Tobago) | |
| OULANYAH (Uganda) | |
| KALTALIO (Vanuatu) (1) | |
| HAMUDULU (Zambia) | |
| HLONGWANE (Zimbabwe) | |

LABOSO, (Kenya), copreședintă

MICHEL, Copreședinte (3), (4)

DE FONTES PEREIRA (Angola)

ALFONSI

WORRELL (Barbados)

ATTARD-MONTALTO (2), (3) (pentru MOREIRA, V.)

YEHOUETOME (Benin)

BEARDER

MOTLHALE (Botswana)

BINEV (for SPERONI, F. E.)

TAPSOBA (Burkina Faso)

BOULLAND (pentru DE MITA, L.)

KARERWA (Burundi)

CALLANAN

OWONA KONO (Camerun) (VP)

CARVALHO (2)

NGON-BABA (Republica Centrafricană)

CHRISTENSEN

WEIDOU (Ciad)

DE SARNEZ (2)

DJAE (Comore)

GABRIEL

LUTUNDULA APALA (Congo, Republica Democratică)

GOMES (pentru FERREIRA, E.)

NDOUANE (Congo, Republica)

GRIESBECK (2)

TURA (Insulele Cook)

GUERRERO SALOM

TOURE (Côte d’Ivoire)

GUTIERREZ-CORTINES (pentru MATO, G.)

WAISS (Djibouti) (VP)

HALL

JIMÉNEZ (Republica Dominicană) (VP)

KACZMAREK

USAMATE (Fiji)

KLASS (VP)

MILEBOU AUBUSSON (Gabon)

KORHOLA

BALDEH (Gambia)

LEINEN (pentru TOIA, P.)

BAGBIN (Ghana)

LOPEZ AGUILAR

SEERAJ (Guyana)

MARTINEZ MARTINEZ (2)

RAKOTOMIANDRISOA (Madagascar)

MAYER

VUWA-KAUNDA (Malawi)

MITCHELL

OULD GUELAYE (Mauritania)

MIZZI

SITHOLE (Mozambic) (VP)

MUNIZ DE URQUIZA (pentru CASTEX, F.)

VAN DER WALT (Namibia)

NEUSER

CHEGOU (Niger) (VP)

NICOLAI (pentru MANDERS, T.)

AHMED (Nigeria)

RINALDI (2), (3) (pentru JENSEN, E.)

TAGELAGI (Niue)

RIVASI

KOIM (Papua-Noua Guinee)

SCHMIDT

KANAI (Palau)

SCHNELLHARDT

LONG (Saint Lucia)

STASTNY

PURCELL (Samoa) (VP)

TIROLIEN (3), (4)

SALL (Senegal)

VAUGHAN

POOL (Seychelles)

VANHECKE (2) (pentru SCOTTA, G.)

BUNDU (Sierra Leone)

VLASAK (2)

TOZAKA (Insulele Solomon)

WIELAND

SWART (Africa de Sud)

WLOSOWICZ (3), (4) (pentru KURSKI, J.)

PANKA (Suriname)

DLAMINI (Swaziland)

NDUGAI (TANZANIA) (VP)

KLASSOU (Togo)

TAIONE (Tonga)

KHAN (Trinidad și Tobago)

OULANYAH (Uganda)

KALTALIO (Vanuatu) (1)

HAMUDULU (Zambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

Alte persoane prezente:

ANGOLA

TEIXEIRA

GUNGA

CHINLINGUTILA

TCHIKANHA

da Silva PEREIRA

AVELINO

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGBO

AGNIDOZAN

BOTSWANA

MANGOLE

MOTSHOME

CHINGAPANE

LENGWADIBE

BURKINA FASO

DOAMBA

OUEDRAOGO ZARE

BAKIO

BURUNDI

MWIDOGO

KAREKEZI

NIYUBAHWE

CAMERUN

GBERI

AWUDU MBAYA

ESSOMBA ATANGANA

DAOUDA

FOKOU

NGOUNGOURE EPSE SAMBA

NDOUMBA NGONO

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

NOUGANGA

CIAD

ADJI

TEKILO

DINGAOMAIBE

NGARSOULEDE

AFFONO

GUELPINA

CONGO, Republica Democratică

MABAYA GIZI AMINE

BASIALA MAKA

wa BASHARA

KAT MUSHITU

OTSHUMAMPITA ALOKI

NGOY SALIBOKO

LONTANGE BONGIMA

EBUA LIHAU

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

MUKENDI

BOKO MUKE

LUKUKA

CONGO, Republica

IBOVI

KOURISSA

NGAMELLA

APATOUL

BOUNDA

COTE D’IVOIRE

F. TOURE

S. TOURE

KRA

CUBA

SHELTON

MARICHAL

DJIBOUTI

WAIS

GOUMANEH

ABDILLAHI

WARSAMA

SAID

HASSAN

BILIL

SAID

DAOUD

FARAH

GUINEEA ECUATORIALĂ

NGUEMA MANANA

NOHAME ELA

CHEVOL ABOMALA

SANGO WILASI

ETIOPIA

DABA

TOGA CHANAKA

TESSEMA

ESHETE

MELESE BELAY

TADESSE

DESTA

FIJI

VOCEA

GABON

DAMAS OZIMO

ONGOUORI NGOUBILI

RISSONGA

KOUMBA

GAMBIA

SILLAH

KEBBEH

CAMARA

GHANA

ASAMOAH

BROWN

SARKU

ALIFO

GUINEE

NOUNKE

GUYANA

GOMES

KENYA

WA KABANDO

ADEN

WERU

ONGUKA

MOGERE

NDINDIRI

MUNYUA

WAIGANJO

LESOTHO

MAHASE-MOILOA

MAPHIKE

LIPHOLO

LEBOTSA

MOKOALELI

MADAGASCAR

NORBERT RICHARD

SETILAHY

MALAWI

KAUNDA

KAMLONGERA

CHISALA

CHINYAMA

MAKANDE

MAURITANIA

MINT HAMA

MOZAMBIC

MALENDZA

MANUEL

MATE

DAVA

NAMIBIA

NAHOLO

NGHILEEDELE

MUCHILA

NIGER

OUSMANE

FOUKORI

TONDY

MAINA

CAZALICA

NIGERIA

IVVEJUO

AHMED

AUDU

ABDULLAHI

ALHASSAN

AKPAN

TILLEY-GYADO

ISIYAK

PAPUA-NOUA GUINEE

BALANGETUMA

MARO

SAMOA

LUTERU

SENEGAL

TALL

DIALLO

FALL

LO

SECK

SEYCHELLES

VEL

SAMSON

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

SORIE

SUDAN

AMIR ABDELMAGID

NASR-ADEEN

ISMAIEL ALBAGIER

SURINAME

CASTELEN

TARNADI

NELSON

SWAZILAND

MASUKU

TANZANIA

AZZAN ZUNGU

YAKUBU

NZOWA

TRINIDAD ȘI TOBAGO

JOSEPH

JOHNSTON

UGANDA

BIHANDE

AKOL

NABBANJA

KAWEESA

KAGORO

VANUATU

LENGKON

JOY

RURU

ZAMBIA

KABWE

NGULUBE

MUBANGA

MAYONDI

ZIMBABWE

CHIKWINYA

MPARIWA

MUCHADA

CHIPARE

CHIKURI

MASARA

CONSILIUL ACP

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo, viceprim-ministru și ministru al afacerilor externe și comerțului din Samoa și președinte în exercițiu al Consiliului ACP

CONSILIUL UE

Rolandas Kriščiūnas, ministru adjunct al afacerilor externe al Lituaniei și reprezentant al președintelui Consiliului Uniunii Europene

COMISIA EUROPEANĂ

PIEBALGS, membru al Comisei responsabil pentru dezvoltare

SEAE

COSTA PEREIRA, șef de divizie, panafrica

CESE

VERBOVEN

COMESA

NKANAGU

UA

MWENCHA

OIF

BARARUNYERETSE

SECRETARIATUL ACP

MUMUNI, cosecretar general

SECRETARIATUL UE

AGUIRIANO NALDA, cosecretar general

---

(1)  Țară reprezentată de o persoană care nu este parlamentar.

(2)  Prezent la 25 noiembrie 2013.

(3)  Prezent la 26 noiembrie 2013.

(4)  Prezent la 27 noiembrie 2013.

---

ANEXA III

ACREDITAREA DELEGAȚILOR NEPARLAMENTARI

Fiji

Dl John Usamate,

ministrul muncii, relațiilor industriale și ocupării forței de muncă și șef al delegației din Fiji

Madagascar

Dl Jean Ernest Rakotomiandrisoa,

membru al Congresului Național pentru Tranziție și șef al delegației din Madagascar

---

ANEXA IV

TEXTE ADOPTATE

| — | Rezoluția referitoare la respectarea statului de drept și rolul unui sistem judiciar independent și imparțial
  (ACP-EU/101.521/13/fin.) |
| --- | --- |

—

Rezoluția referitoare la respectarea statului de drept și rolul unui sistem judiciar independent și imparțial

(ACP-EU/101.521/13/fin.)

| — | Rezoluția referitoare la cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită: perspective și provocări pentru țările ACP
  (ACP-EU/101.516/13/fin.) |
| --- | --- |

—

Rezoluția referitoare la cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită: perspective și provocări pentru țările ACP

(ACP-EU/101.516/13/fin.)

| — | Rezoluția privind impactul social și de mediu al păstoritului asupra țărilor ACP
  (ACP-EU/101.526/13/fin) |
| --- | --- |

—

Rezoluția privind impactul social și de mediu al păstoritului asupra țărilor ACP

(ACP-EU/101.526/13/fin)

| — | Rezoluția privind securitatea în regiunea Marilor Lacuri
  (ACP-EU/101.541/13/fin.) |
| --- | --- |

—

Rezoluția privind securitatea în regiunea Marilor Lacuri

(ACP-EU/101.541/13/fin.)

| — | Amendamente la Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare (AP101.347) |
| --- | --- |

—

Amendamente la Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare (AP101.347)

REZOLUȚIE (1)

referitoare la respectarea statului de drept și rolul unui sistem judiciar independent și imparțial

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reuniunea din Addis Abeba (Etiopia) din 25-27 noiembrie 2013, |
| --- | --- |

—

reuniunea din Addis Abeba (Etiopia) din 25-27 noiembrie 2013,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 2 și articolul 21 alineatul (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 2 și articolul 21 alineatul (1),

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou, în special articolul 8 alineatul (4), articolul 9, articolul 33 alineatul (1) și articolul 96, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou, în special articolul 8 alineatul (4), articolul 9, articolul 33 alineatul (1) și articolul 96,

| — | având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța, adoptată la 30 ianuarie 2007, în special articolul 2 alineatele (2), (5), (6) și (9), articolul 3 alineatele (1), (2), (5), (7), (8) și (9), articolele 4, 10, 12, 15, 17, 27, 32 și 33, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța, adoptată la 30 ianuarie 2007, în special articolul 2 alineatele (2), (5), (6) și (9), articolul 3 alineatele (1), (2), (5), (7), (8) și (9), articolele 4, 10, 12, 15, 17, 27, 32 și 33,

| — | având în vedere Carta Caricom a societății civile din 19 februarie 1997, în special articolul XVII, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Caricom a societății civile din 19 februarie 1997, în special articolul XVII,

| — | având în vedere Declarația privind democrația, guvernanța politică, economică și corporativă a Organizației Unității Africane din 8 iulie 2002, în special articolele 7 și 14, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația privind democrația, guvernanța politică, economică și corporativă a Organizației Unității Africane din 8 iulie 2002, în special articolele 7 și 14,

| — | având în vedere Convenția Uniunii Africane privind prevenirea și combaterea corupției din 11 iulie 2003, în special articolele 3 și 17 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Uniunii Africane privind prevenirea și combaterea corupției din 11 iulie 2003, în special articolele 3 și 17 (2),

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 16 martie 2012 intitulat „Înfăptuirea justiției: program de acțiune pentru consolidarea statului de drept la nivel național și internațional”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 16 martie 2012 intitulat „Înfăptuirea justiției: program de acțiune pentru consolidarea statului de drept la nivel național și internațional”,

| — | având în vedere principiile fundamentale ale ONU privind independența sistemului judiciar, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile fundamentale ale ONU privind independența sistemului judiciar,

| — | având în vedere Protocolul A/SP1/12/01 al Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest privind democrația și buna guvernanță, adoptat la Dakar la 21 decembrie 2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul A/SP1/12/01 al Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest privind democrația și buna guvernanță, adoptat la Dakar la 21 decembrie 2001,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-EU/101.521/A/fin.), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-EU/101.521/A/fin.),

| A. | întrucât respectarea statului de drept și a echilibrului între puteri (executivă, legislativă și judiciară) este o condiție sine qua non pentru implementarea și funcționarea unei democrații stabile, care se află în centrul obiectivelor comune ale cooperării UE-ACP, dar și un element esențial al bunei guvernanțe și o condiție prealabilă pentru promovarea unui stat corect și a dezvoltării politice, economice și sociale durabile, care permite o funcționare mai bună a democrației parlamentare; |
| --- | --- |

A.

întrucât respectarea statului de drept și a echilibrului între puteri (executivă, legislativă și judiciară) este o condiție sine qua non pentru implementarea și funcționarea unei democrații stabile, care se află în centrul obiectivelor comune ale cooperării UE-ACP, dar și un element esențial al bunei guvernanțe și o condiție prealabilă pentru promovarea unui stat corect și a dezvoltării politice, economice și sociale durabile, care permite o funcționare mai bună a democrației parlamentare;

| B. | întrucât separația eficientă, fermă și clară a puterilor este esențială pentru a se asigura prezența unui sistem judiciar cu adevărat imparțial, independent și accesibil; |
| --- | --- |

B.

întrucât separația eficientă, fermă și clară a puterilor este esențială pentru a se asigura prezența unui sistem judiciar cu adevărat imparțial, independent și accesibil;

| C. | întrucât structurile juridice instituite ar trebui să garanteze echilibrul între cele trei puteri constituționale, care nu trebuie să depindă de persoanele care ocupă anumite posturi; |
| --- | --- |

C.

întrucât structurile juridice instituite ar trebui să garanteze echilibrul între cele trei puteri constituționale, care nu trebuie să depindă de persoanele care ocupă anumite posturi;

| D. | întrucât o rețea de presă liberă și etică și o societate civilă ale cărei drepturi sunt respectate și care este luată în considerare în procesul de luare a deciziilor politice ar putea contribui la asigurarea unui echilibru adecvat între puterile constituționale; |
| --- | --- |

D.

întrucât o rețea de presă liberă și etică și o societate civilă ale cărei drepturi sunt respectate și care este luată în considerare în procesul de luare a deciziilor politice ar putea contribui la asigurarea unui echilibru adecvat între puterile constituționale;

| E. | întrucât atât țările UE, cât și țările ACP au un interes comun puternic în dezvoltarea continuă a democrației și în stabilirea unui constituționalism care să funcționeze corect; |
| --- | --- |

E.

întrucât atât țările UE, cât și țările ACP au un interes comun puternic în dezvoltarea continuă a democrației și în stabilirea unui constituționalism care să funcționeze corect;

| F. | întrucât existența unui sistem judiciar imparțial, independent și accesibil este un aspect fundamental al statului de drept în toate țările, menit să asigure respectarea legii de către toți, să promoveze dezvoltarea economică durabilă și să sporească încrederea cetățenilor în guvernele lor, consolidând astfel stabilitatea politică și securitatea; |
| --- | --- |

F.

întrucât existența unui sistem judiciar imparțial, independent și accesibil este un aspect fundamental al statului de drept în toate țările, menit să asigure respectarea legii de către toți, să promoveze dezvoltarea economică durabilă și să sporească încrederea cetățenilor în guvernele lor, consolidând astfel stabilitatea politică și securitatea;

| G. | întrucât corupția din sectorul judiciar încalcă principiul nediscriminării și dreptul la acces la justiție, precum și dreptul la un proces echitabil și la o cale de atac eficientă, care au un rol esențial în asigurarea respectării tuturor celorlalte drepturi ale omului, și întrucât corupția distorsionează grav independența, competența și imparțialitatea sistemului judiciar și ale administrației publice, încurajând neîncrederea în instituțiile publice, subminând statul de drept și generând violență; |
| --- | --- |

G.

întrucât corupția din sectorul judiciar încalcă principiul nediscriminării și dreptul la acces la justiție, precum și dreptul la un proces echitabil și la o cale de atac eficientă, care au un rol esențial în asigurarea respectării tuturor celorlalte drepturi ale omului, și întrucât corupția distorsionează grav independența, competența și imparțialitatea sistemului judiciar și ale administrației publice, încurajând neîncrederea în instituțiile publice, subminând statul de drept și generând violență;

| H. | întrucât resursele umane suficiente și bine instruite, recrutate în mod obiectiv și corect sunt esențiale pentru funcționarea adecvată a sistemului judiciar și polițienesc; |
| --- | --- |

H.

întrucât resursele umane suficiente și bine instruite, recrutate în mod obiectiv și corect sunt esențiale pentru funcționarea adecvată a sistemului judiciar și polițienesc;

| I. | întrucât încrederea cetățenilor în sistemul juridic al țării lor și în legitimitatea instanțelor depinde de existența unui sistem judiciar corect, transparent, cinstit și eficient; |
| --- | --- |

I.

întrucât încrederea cetățenilor în sistemul juridic al țării lor și în legitimitatea instanțelor depinde de existența unui sistem judiciar corect, transparent, cinstit și eficient;

| J. | întrucât integritatea afacerilor publice și a gestionării fondurilor publice se află în centrul bunei guvernanțe și al statului de drept, fiind considerată a fi un factor care reduce corupția; întrucât liderii politici trebuie să fie trași la răspundere din punct de vedere politic și juridic pentru însușirea fondurilor publice pentru uzul în interes personal; întrucât corupția la scară largă, lipsa transparenței, a accesului la informație și absența participării nediscriminatorii la luarea deciziilor împiedică cetățenii să responsabilizeze guvernele și reprezentanții politici pentru a se asigura că veniturile provenind din exploatarea resurselor și a pieței sunt folosite pentru a le garanta drepturile omului; întrucât guvernele sunt obligate să facă tot ceea ce le stă în putere pentru a combate corupția din întreprinderile publice și private; |
| --- | --- |

J.

întrucât integritatea afacerilor publice și a gestionării fondurilor publice se află în centrul bunei guvernanțe și al statului de drept, fiind considerată a fi un factor care reduce corupția; întrucât liderii politici trebuie să fie trași la răspundere din punct de vedere politic și juridic pentru însușirea fondurilor publice pentru uzul în interes personal; întrucât corupția la scară largă, lipsa transparenței, a accesului la informație și absența participării nediscriminatorii la luarea deciziilor împiedică cetățenii să responsabilizeze guvernele și reprezentanții politici pentru a se asigura că veniturile provenind din exploatarea resurselor și a pieței sunt folosite pentru a le garanta drepturile omului; întrucât guvernele sunt obligate să facă tot ceea ce le stă în putere pentru a combate corupția din întreprinderile publice și private;

| K. | întrucât buna guvernanță, care este un principiu esențial al cooperării dintre UE și țările ACP, este definită ca un proces de schimbare pe termen lung bazat pe obiective și principii universale și aspirații comune care trebuie să stea la baza principalelor funcții ale guvernelor și a interacțiunii dintre instituțiile publice și cetățeni (3); |
| --- | --- |

K.

întrucât buna guvernanță, care este un principiu esențial al cooperării dintre UE și țările ACP, este definită ca un proces de schimbare pe termen lung bazat pe obiective și principii universale și aspirații comune care trebuie să stea la baza principalelor funcții ale guvernelor și a interacțiunii dintre instituțiile publice și cetățeni (3);

| L. | întrucât educația, în special educația civică, practicată de la o vârstă fragedă, și sensibilizarea publicului larg la o cultură a păcii, a drepturilor omului, a democrației, a statului de drept și a libertăților civile sunt cheia pentru a promova în rândul cetățenilor un sentiment al apartenenței și un angajament față de societate și pentru a permite înrădăcinarea respectului pentru statul de drept; |
| --- | --- |

L.

întrucât educația, în special educația civică, practicată de la o vârstă fragedă, și sensibilizarea publicului larg la o cultură a păcii, a drepturilor omului, a democrației, a statului de drept și a libertăților civile sunt cheia pentru a promova în rândul cetățenilor un sentiment al apartenenței și un angajament față de societate și pentru a permite înrădăcinarea respectului pentru statul de drept;

| M. | întrucât aceleași principii trebuie să se aplice peste tot și să nu fie limitate la anumite „standarde” naționale sau regionale specifice, deși modul în care sunt aplicate poate varia în funcție de țară, |
| --- | --- |

M.

întrucât aceleași principii trebuie să se aplice peste tot și să nu fie limitate la anumite „standarde” naționale sau regionale specifice, deși modul în care sunt aplicate poate varia în funcție de țară,

| 1. | reamintește că orice sistem democratic se bazează pe o constituție și un sistem judiciar conex și subliniază, în acest sens, importanța principiului independenței justiției; |
| --- | --- |

1.

reamintește că orice sistem democratic se bazează pe o constituție și un sistem judiciar conex și subliniază, în acest sens, importanța principiului independenței justiției;

| 2. | insistă asupra adoptării și aplicării efective de articole relevante privind statul de drept, separația puterilor și independența sistemului judiciar conținute în tratate, carte, acorduri și declarații ale organizațiilor internaționale, cum ar fi ONU, Uniunea Africană și UE, precum și ale organizațiilor regionale; |
| --- | --- |

2.

insistă asupra adoptării și aplicării efective de articole relevante privind statul de drept, separația puterilor și independența sistemului judiciar conținute în tratate, carte, acorduri și declarații ale organizațiilor internaționale, cum ar fi ONU, Uniunea Africană și UE, precum și ale organizațiilor regionale;

| 3. | solicită organizațiilor internaționale și regionale să își utilizeze influența pentru a ajuta parlamentele naționale să își exercite funcția de control în raport cu puterea executivă; în acest context, încurajează schimbul de bune practici între parlamentele țărilor ACP și parlamentele statelor membre ale UE; |
| --- | --- |

3.

solicită organizațiilor internaționale și regionale să își utilizeze influența pentru a ajuta parlamentele naționale să își exercite funcția de control în raport cu puterea executivă; în acest context, încurajează schimbul de bune practici între parlamentele țărilor ACP și parlamentele statelor membre ale UE;

| 4. | salută lansarea inițiativelor regionale privind guvernanța, cum ar fi Mecanismul african de evaluare reciprocă (APRM) și solicită elaborarea de instrumente similare în domeniul justiției; |
| --- | --- |

4.

salută lansarea inițiativelor regionale privind guvernanța, cum ar fi Mecanismul african de evaluare reciprocă (APRM) și solicită elaborarea de instrumente similare în domeniul justiției;

| 5. | recomandă ca constituțiile sau documentele constituționale fundamentale să definească clar normele privind separația puterilor în stat și să specifice cadrul instituțional corespunzător; își exprimă în acest sens rezervele cu privire la practica discutabilă din punct de vedere constituțional, vizibilă, prin care majoritățile care au cvorumul care le permite să modifice constituția ar putea restrânge drepturile minorităților acordate în temeiul dreptului intern pentru exercitarea controlului politic; subliniază că revizuirea constituției ar trebui să fie excepția și ar trebui să vizeze satisfacerea unor nevoi instituționale, și nu politice; încurajează, prin urmare, instituirea de sisteme pentru instituționalizarea controlului politic și constituțional exercitat de către o instanță independentă înainte de adoptarea oricărei modificări a Constituției; |
| --- | --- |

5.

recomandă ca constituțiile sau documentele constituționale fundamentale să definească clar normele privind separația puterilor în stat și să specifice cadrul instituțional corespunzător; își exprimă în acest sens rezervele cu privire la practica discutabilă din punct de vedere constituțional, vizibilă, prin care majoritățile care au cvorumul care le permite să modifice constituția ar putea restrânge drepturile minorităților acordate în temeiul dreptului intern pentru exercitarea controlului politic; subliniază că revizuirea constituției ar trebui să fie excepția și ar trebui să vizeze satisfacerea unor nevoi instituționale, și nu politice; încurajează, prin urmare, instituirea de sisteme pentru instituționalizarea controlului politic și constituțional exercitat de către o instanță independentă înainte de adoptarea oricărei modificări a Constituției;

| 6. | insistă asupra faptului că stabilirea de drepturi efective pentru minoritățile parlamentare, asociată cu aplicarea de norme stricte privind finanțarea partidelor politice, fapt care asigură un grad ridicat de transparență, este esențială pentru controlul democratic, echilibrul între puteri și o democrație durabilă; |
| --- | --- |

6.

insistă asupra faptului că stabilirea de drepturi efective pentru minoritățile parlamentare, asociată cu aplicarea de norme stricte privind finanțarea partidelor politice, fapt care asigură un grad ridicat de transparență, este esențială pentru controlul democratic, echilibrul între puteri și o democrație durabilă;

| 7. | reafirmă că societatea civilă joacă un rol pozitiv și proactiv în interacțiunea dintre puterile statului, partidele politice și cetățeni și în prevenirea loviturilor de stat și a încălcării statului de drept; |
| --- | --- |

7.

reafirmă că societatea civilă joacă un rol pozitiv și proactiv în interacțiunea dintre puterile statului, partidele politice și cetățeni și în prevenirea loviturilor de stat și a încălcării statului de drept;

| 8. | subliniază importanța unei mass-medii libere, independente și pluraliste, capabile să contribuie la controlul democratic și la echilibrarea puterilor statului, care să beneficieze de drepturi protejate în temeiul legislației privind libertatea de informare; solicită încetarea hărțuirii jurnaliștilor, care ar trebui să își poată desfășura activitatea în mod independent, fără să se teamă de violențe și de recriminări, precum și eliberarea imediată a tuturor jurnaliștilor și bloggerilor deținuți în închisori ca urmare a activității lor; solicită modificarea legislației privind combaterea terorismului și a extremismului și a legilor privind securitatea națională, trădarea sau subversiunea care pot fi utilizate pentru urmărirea penală și închiderea jurnaliștilor; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța unei mass-medii libere, independente și pluraliste, capabile să contribuie la controlul democratic și la echilibrarea puterilor statului, care să beneficieze de drepturi protejate în temeiul legislației privind libertatea de informare; solicită încetarea hărțuirii jurnaliștilor, care ar trebui să își poată desfășura activitatea în mod independent, fără să se teamă de violențe și de recriminări, precum și eliberarea imediată a tuturor jurnaliștilor și bloggerilor deținuți în închisori ca urmare a activității lor; solicită modificarea legislației privind combaterea terorismului și a extremismului și a legilor privind securitatea națională, trădarea sau subversiunea care pot fi utilizate pentru urmărirea penală și închiderea jurnaliștilor;

| 9. | recomandă insistent consolidarea structurilor și a instituțiilor statului, în special a celor legate de sistemul judiciar; solicită autorităților naționale să aloce resursele necesare în acest sens; constată că sentințele și condamnările pronunțate de instanțe nu pot fi executate în absența unui sistem penal credibil care beneficiază de finanțarea necesară și care respectă drepturile omului; |
| --- | --- |

9.

recomandă insistent consolidarea structurilor și a instituțiilor statului, în special a celor legate de sistemul judiciar; solicită autorităților naționale să aloce resursele necesare în acest sens; constată că sentințele și condamnările pronunțate de instanțe nu pot fi executate în absența unui sistem penal credibil care beneficiază de finanțarea necesară și care respectă drepturile omului;

| 10. | consideră că UE ar trebui să acorde o mai mare atenție situației „statelor eșuate” în conformitate cu principiile Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) pentru acțiune internațională în state fragile și situații precare; |
| --- | --- |

10.

consideră că UE ar trebui să acorde o mai mare atenție situației „statelor eșuate” în conformitate cu principiile Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) pentru acțiune internațională în state fragile și situații precare;

| 11. | solicită un proces legislativ clar și transparent în sectorul economic care, alături de o justiție independentă, ar consolida încrederea investitorilor și ar contribui, astfel, considerabil la dezvoltarea economică durabilă; solicită, în acest sens, să se acorde o atenție deosebită normelor în materie de proprietate și subliniază importanța aplicării dreptului la participație și a dreptului de a accesa informații, precum și a mecanismelor de responsabilitate publică, cum ar fi datele deschise, ca principii esențiale ale democrației; |
| --- | --- |

11.

solicită un proces legislativ clar și transparent în sectorul economic care, alături de o justiție independentă, ar consolida încrederea investitorilor și ar contribui, astfel, considerabil la dezvoltarea economică durabilă; solicită, în acest sens, să se acorde o atenție deosebită normelor în materie de proprietate și subliniază importanța aplicării dreptului la participație și a dreptului de a accesa informații, precum și a mecanismelor de responsabilitate publică, cum ar fi datele deschise, ca principii esențiale ale democrației;

| 12. | subliniază că este necesar să se consolideze prin formare și reconversie capacitatea intrinsecă a actorilor din sistemul judiciar (Curți Constituționale, comisii electorale naționale independente, judecători, procurori și departamente de investigații penale) și să se instituționalizeze mecanisme interne de control al integrității; |
| --- | --- |

12.

subliniază că este necesar să se consolideze prin formare și reconversie capacitatea intrinsecă a actorilor din sistemul judiciar (Curți Constituționale, comisii electorale naționale independente, judecători, procurori și departamente de investigații penale) și să se instituționalizeze mecanisme interne de control al integrității;

| 13. | recomandă stabilirea unui tribunal disciplinar pentru funcționarii din sistemul judiciar pentru a se garanta independența judecătorilor în ceea ce privește posibile avansări în carieră și numiri; |
| --- | --- |

13.

recomandă stabilirea unui tribunal disciplinar pentru funcționarii din sistemul judiciar pentru a se garanta independența judecătorilor în ceea ce privește posibile avansări în carieră și numiri;

| 14. | subliniază necesitatea de a aborda problemele cotidiene, cum ar fi sărăcia, lipsa de îngrijiri medicale accesibile și corupția, care întăresc percepția opiniei publice că democrația nu a îmbunătățit condițiile de viață; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea de a aborda problemele cotidiene, cum ar fi sărăcia, lipsa de îngrijiri medicale accesibile și corupția, care întăresc percepția opiniei publice că democrația nu a îmbunătățit condițiile de viață;

| 15. | consideră că un sistem judiciar solid și care dispune de resurse adecvate este un bastion împotriva corupției endemice; consideră, în acest sens, că funcționarii din sistemul judiciar și poliție ar trebui să fie remunerați adecvat și să fie protejați împotriva oricărei presiuni care le-ar putea amenința integritatea sau i-ar împiedica în exercitarea sarcinilor lor; |
| --- | --- |

15.

consideră că un sistem judiciar solid și care dispune de resurse adecvate este un bastion împotriva corupției endemice; consideră, în acest sens, că funcționarii din sistemul judiciar și poliție ar trebui să fie remunerați adecvat și să fie protejați împotriva oricărei presiuni care le-ar putea amenința integritatea sau i-ar împiedica în exercitarea sarcinilor lor;

| 16. | subliniază importanța formării de calitate în domeniul judiciar și polițienesc pe baza valorilor și eticii umaniste și a principiilor democrației, bunei guvernanțe și statului de drept; |
| --- | --- |

16.

subliniază importanța formării de calitate în domeniul judiciar și polițienesc pe baza valorilor și eticii umaniste și a principiilor democrației, bunei guvernanțe și statului de drept;

| 17. | pledează pentru înființarea de instituții și mecanisme parlamentare care vor determina o schimbare a mentalității societății, astfel încât să ofere o protecție eficace împotriva corupției și a patronajului; salută Declarația de la Jakarta din noiembrie 2012 privind principiile pentru agențiile anticorupție; subliniază necesitatea de a aborda lipsa de eficacitate a instituțiilor anticorupție înființate în multe țări în ceea ce privește combaterea corupției, cauzată în principal de procedurile lor instituționale, lipsa independenței funcționale a puterii executive, lipsa sprijinului politic, acapararea finanțelor, normele lor de selecție și numire a funcționarilor și competențele lor de aplicare a legii; solicită elaborarea unor standarde internaționale privind independența și eficacitatea autorităților anticorupție, concepute la nivel interguvernamental, în scopul adoptării finale de către Adunarea Generală a ONU, și care să fie echivalente cu Principiile de la Paris pentru instituțiile naționale pentru drepturile omului și să aibă o sferă de aplicare la fel de solidă; subliniază că aceste principii ar trebui utilizate ca repere ale responsabilității prin evaluări inter pares ale performanței; |
| --- | --- |

17.

pledează pentru înființarea de instituții și mecanisme parlamentare care vor determina o schimbare a mentalității societății, astfel încât să ofere o protecție eficace împotriva corupției și a patronajului; salută Declarația de la Jakarta din noiembrie 2012 privind principiile pentru agențiile anticorupție; subliniază necesitatea de a aborda lipsa de eficacitate a instituțiilor anticorupție înființate în multe țări în ceea ce privește combaterea corupției, cauzată în principal de procedurile lor instituționale, lipsa independenței funcționale a puterii executive, lipsa sprijinului politic, acapararea finanțelor, normele lor de selecție și numire a funcționarilor și competențele lor de aplicare a legii; solicită elaborarea unor standarde internaționale privind independența și eficacitatea autorităților anticorupție, concepute la nivel interguvernamental, în scopul adoptării finale de către Adunarea Generală a ONU, și care să fie echivalente cu Principiile de la Paris pentru instituțiile naționale pentru drepturile omului și să aibă o sferă de aplicare la fel de solidă; subliniază că aceste principii ar trebui utilizate ca repere ale responsabilității prin evaluări inter pares ale performanței;

| 18. | sprijină crearea unui comisii internaționale împotriva corupției, instituită printr-un tratat internațional sau printr-un protocol la Convenția împotriva corupției a ONU, prin care ar lua ființă un organism internațional de anchetatori penali, cu puteri echivalente cu cele ale autorităților naționale de aplicare a legii și cu organele naționale de urmărire penală, în anchetarea și urmărirea în justiție a infracțiunilor de corupție pe teritoriile naționale ale statelor semnatare, care să fie capabil, de asemenea, să pună sub acuzare persoane în instanțele penale naționale; |
| --- | --- |

18.

sprijină crearea unui comisii internaționale împotriva corupției, instituită printr-un tratat internațional sau printr-un protocol la Convenția împotriva corupției a ONU, prin care ar lua ființă un organism internațional de anchetatori penali, cu puteri echivalente cu cele ale autorităților naționale de aplicare a legii și cu organele naționale de urmărire penală, în anchetarea și urmărirea în justiție a infracțiunilor de corupție pe teritoriile naționale ale statelor semnatare, care să fie capabil, de asemenea, să pună sub acuzare persoane în instanțele penale naționale;

| 19. | subliniază că principiile și practicile bunei guvernanțe în domeniul judiciar trebuie să fie înrădăcinate la nivel local, în special prin dezvoltarea unei infrastructuri judiciare de înaltă calitate care să opereze pe întreg teritoriul; |
| --- | --- |

19.

subliniază că principiile și practicile bunei guvernanțe în domeniul judiciar trebuie să fie înrădăcinate la nivel local, în special prin dezvoltarea unei infrastructuri judiciare de înaltă calitate care să opereze pe întreg teritoriul;

| 20. | încurajează inițiativele de reformare a sistemelor judiciare și consideră că delegațiile europene relevante, diferiții lor parteneri și societatea civilă ar trebui să se implice pe deplin în astfel de reforme; |
| --- | --- |

20.

încurajează inițiativele de reformare a sistemelor judiciare și consideră că delegațiile europene relevante, diferiții lor parteneri și societatea civilă ar trebui să se implice pe deplin în astfel de reforme;

| 21. | recomandă includerea în programele naționale de educație a educației civice, de la o vârstă fragedă, pentru a promova cultura responsabilității, sensibilizarea la drepturile omului, democrație și statul de drept, în special în vederea combaterii corupției endemice; |
| --- | --- |

21.

recomandă includerea în programele naționale de educație a educației civice, de la o vârstă fragedă, pentru a promova cultura responsabilității, sensibilizarea la drepturile omului, democrație și statul de drept, în special în vederea combaterii corupției endemice;

| 22. | recomandă includerea elementelor locale în organizarea sistemului judiciar și în structura democratică generală a unui stat pentru a se asigura un mai mare sentiment de apartenență în rândul cetățenilor, menținând totodată respectarea pe deplin a normelor și a principiilor democratice; subliniază, în acest sens, importanța dialogului la nivel local și a poliției comunitare pentru a preveni infracțiunile și a promova respectarea și apărarea statului de drept și a sistemului judiciar de către cetățeni; |
| --- | --- |

22.

recomandă includerea elementelor locale în organizarea sistemului judiciar și în structura democratică generală a unui stat pentru a se asigura un mai mare sentiment de apartenență în rândul cetățenilor, menținând totodată respectarea pe deplin a normelor și a principiilor democratice; subliniază, în acest sens, importanța dialogului la nivel local și a poliției comunitare pentru a preveni infracțiunile și a promova respectarea și apărarea statului de drept și a sistemului judiciar de către cetățeni;

| 23. | subliniază rolul important pe care îl joacă Curtea Penală Internațională (CPI) în adoptarea de măsuri eficace în lupta împotriva impunității; constată, în acest sens, că CPI nu se poate substitui unui sistem național eficace de instanțe penale; încurajează instituirea unui mecanism instituțional care să permită un dialog periodic între CPI și guverne, în special șefi de state și guverne din Uniunea Africană, pentru a îmbunătăți actuala funcționare a Curții, având în vedere preocupările diferitelor părți la Statutul de la Roma; |
| --- | --- |

23.

subliniază rolul important pe care îl joacă Curtea Penală Internațională (CPI) în adoptarea de măsuri eficace în lupta împotriva impunității; constată, în acest sens, că CPI nu se poate substitui unui sistem național eficace de instanțe penale; încurajează instituirea unui mecanism instituțional care să permită un dialog periodic între CPI și guverne, în special șefi de state și guverne din Uniunea Africană, pentru a îmbunătăți actuala funcționare a Curții, având în vedere preocupările diferitelor părți la Statutul de la Roma;

| 24. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție instituțiilor Uniunii Africane și ale Uniunii Europene, Consiliului ACP, Comunității Economice a statelor din Africa de Vest, Autorității interguvernamentale pentru dezvoltare, Comunității pentru dezvoltare sud-africane și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

24.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție instituțiilor Uniunii Africane și ale Uniunii Europene, Consiliului ACP, Comunității Economice a statelor din Africa de Vest, Autorității interguvernamentale pentru dezvoltare, Comunității pentru dezvoltare sud-africane și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite.

REZOLUȚIE (4)

referitoare la cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită: perspective și provocări pentru țările ACP

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reuniunea din Addis Abeba din 25-27 noiembrie 2013, |
| --- | --- |

—

reuniunea din Addis Abeba din 25-27 noiembrie 2013,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, semnat la Cotonou, la data de 23 iunie 2000 (5) („Acordul de la Cotonou”), astfel cum a fost modificat prima oară la Luxemburg la 25 iunie 2005 (6) și astfel cum a fost modificat a doua oară la Ouagadougou la 22 iunie 2010 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, semnat la Cotonou, la data de 23 iunie 2000 (5) („Acordul de la Cotonou”), astfel cum a fost modificat prima oară la Luxemburg la 25 iunie 2005 (6) și astfel cum a fost modificat a doua oară la Ouagadougou la 22 iunie 2010 (7),

| — | având în vedere articolul 208 din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene, care stipulează că „obiectivul principal al politicii Uniunii în domeniul cooperării pentru dezvoltare îl reprezintă reducerea și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei. Uniunea ține seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 208 din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene, care stipulează că „obiectivul principal al politicii Uniunii în domeniul cooperării pentru dezvoltare îl reprezintă reducerea și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei. Uniunea ține seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare”,

| — | având în vedere declarația adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară la Budapesta (mai 2011) la cel de-al patrulea forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului la Busan (Coreea de Sud) din 2011 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară la Budapesta (mai 2011) la cel de-al patrulea forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului la Busan (Coreea de Sud) din 2011 (8),

| — | având în vedere declarația celui de-al șaptelea summit al șefilor de stat și de guverne din Malabo și, în special, punctul 18, care solicită să se acorde o atenție deosebită cooperării sud-sud și tripartite cu scopul de a pune capăt dependenței de ajutoare (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația celui de-al șaptelea summit al șefilor de stat și de guverne din Malabo și, în special, punctul 18, care solicită să se acorde o atenție deosebită cooperării sud-sud și tripartite cu scopul de a pune capăt dependenței de ajutoare (9),

| — | având în vedere Parteneriatul de la Busan pentru eficacitatea cooperării pentru dezvoltare din 1 decembrie 2011 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Parteneriatul de la Busan pentru eficacitatea cooperării pentru dezvoltare din 1 decembrie 2011 (10),

| — | având în vedere Declarația de la Paris din 2 martie 2005 privind eficacitatea ajutorului și Agenda pentru acțiune de la Accra din 4 septembrie 2008 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Paris din 2 martie 2005 privind eficacitatea ajutorului și Agenda pentru acțiune de la Accra din 4 septembrie 2008 (11),

| — | având în vedere concluziile celei de-a 3166-a reuniuni a Consiliului Uniunii Europene (Afaceri externe/dezvoltare) din 14 mai 2012 privind „creșterea impactului politicii de dezvoltare a UE: o agendă pentru schimbare” (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile celei de-a 3166-a reuniuni a Consiliului Uniunii Europene (Afaceri externe/dezvoltare) din 14 mai 2012 privind „creșterea impactului politicii de dezvoltare a UE: o agendă pentru schimbare” (12),

| — | având în vedere nota Secretarului General al ONU privind un cadru de orientări operaționale privind sprijinul ONU pentru cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită (SSC/17/3) din 12 aprilie 2012 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere nota Secretarului General al ONU privind un cadru de orientări operaționale privind sprijinul ONU pentru cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită (SSC/17/3) din 12 aprilie 2012 (13),

| — | având în vedere simpozionul ACP-Organisation Internationale de la Francophonie privind „consolidarea cooperării sud-sud: perspective și provocări pentru grupul ACP” (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere simpozionul ACP-Organisation Internationale de la Francophonie privind „consolidarea cooperării sud-sud: perspective și provocări pentru grupul ACP” (14),

| — | având în vedere documentul final al reuniunii fundamentale privind cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită din 5 și 6 martie 2012 de la Bruxelles (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul final al reuniunii fundamentale privind cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită din 5 și 6 martie 2012 de la Bruxelles (15),

| — | având în vedere concluziile dialogului politic privind cooperarea tripartită de la Lisabona din 16 și 17 mai 2013, organizat de OCDE și Guvernul Portugaliei (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile dialogului politic privind cooperarea tripartită de la Lisabona din 16 și 17 mai 2013, organizat de OCDE și Guvernul Portugaliei (16),

| — | având în vedere documentul Nairobi privind rezultatele adoptat de Conferința de la nivel înalt a Organizației Națiunilor Unite privind cooperarea sud-sud (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul Nairobi privind rezultatele adoptat de Conferința de la nivel înalt a Organizației Națiunilor Unite privind cooperarea sud-sud (17),

| — | având în vedere raportul reuniunii comune a consiliilor de administrație ale Programului ONU pentru Dezvoltare, Fondul ONU pentru Populație, Biroul ONU pentru Servicii de Proiect, Fondul ONU pentru Copii și Programul alimentar mondial al ONU, desfășurată în New York la 4 februarie 2013, privind exploatarea cooperării sud-sud și a cooperării tripartite (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul reuniunii comune a consiliilor de administrație ale Programului ONU pentru Dezvoltare, Fondul ONU pentru Populație, Biroul ONU pentru Servicii de Proiect, Fondul ONU pentru Copii și Programul alimentar mondial al ONU, desfășurată în New York la 4 februarie 2013, privind exploatarea cooperării sud-sud și a cooperării tripartite (18),

| — | având în vedere propunerea de regulament a Comisiei Europene de instituire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (19), având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament a Comisiei Europene de instituire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (19), având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț privind „cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită: perspective și provocări pentru țările ACP” (AP101.516/13/fin), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț privind „cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită: perspective și provocări pentru țările ACP” (AP101.516/13/fin),

| A. | întrucât prima decadă a secolului XXI a fost marcată de o creștere economică rapidă în principalele țări emergente din sud (China, India, Brazilia, Argentina, Indonezia, Africa de Sud etc.), care își consolidează tot mai mult poziția ca jucători majori în domeniul dezvoltării, conform estimărilor OCDE, reprezentând în 2010 aproape 50 % din PIB-ul mondial, comparativ cu 36 % în urmă cu 10 ani; |
| --- | --- |

A.

întrucât prima decadă a secolului XXI a fost marcată de o creștere economică rapidă în principalele țări emergente din sud (China, India, Brazilia, Argentina, Indonezia, Africa de Sud etc.), care își consolidează tot mai mult poziția ca jucători majori în domeniul dezvoltării, conform estimărilor OCDE, reprezentând în 2010 aproape 50 % din PIB-ul mondial, comparativ cu 36 % în urmă cu 10 ani;

| B. | întrucât, în acest context și în lumina provocărilor legate de dezvoltare, țările ACP au adoptat tot mai multe abordări care implică parteneriate sud-sud, care cuprind nu doar fluxuri financiare, ci și schimburi de experiență, transfer de tehnologie, acces preferențial la piețe și abordări comerciale care implică un sprijin reciproc mai amplu; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în acest context și în lumina provocărilor legate de dezvoltare, țările ACP au adoptat tot mai multe abordări care implică parteneriate sud-sud, care cuprind nu doar fluxuri financiare, ci și schimburi de experiență, transfer de tehnologie, acces preferențial la piețe și abordări comerciale care implică un sprijin reciproc mai amplu;

| C. | întrucât viitorul cooperării sud-sud depinde de măsuri colective care contribuie la dezvoltarea tuturor țărilor participante și oferă un răspuns la provocările comune; |
| --- | --- |

C.

întrucât viitorul cooperării sud-sud depinde de măsuri colective care contribuie la dezvoltarea tuturor țărilor participante și oferă un răspuns la provocările comune;

| D. | întrucât acordurile de parteneriat economic ratificate de țările ACP trebuie să fie un vehicul pentru dezvoltarea țărilor partenere ale UE, în special prin diversificarea economiilor lor și consolidarea cooperării dintre țările ACP; |
| --- | --- |

D.

întrucât acordurile de parteneriat economic ratificate de țările ACP trebuie să fie un vehicul pentru dezvoltarea țărilor partenere ale UE, în special prin diversificarea economiilor lor și consolidarea cooperării dintre țările ACP;

| E. | întrucât țările ACP au luat în considerare tot mai mult noi modalități de atingere a obiectivelor legate de eradicarea sărăciei și realizarea dezvoltării durabile la un nivel mai regional și prin parteneriate orizontale; |
| --- | --- |

E.

întrucât țările ACP au luat în considerare tot mai mult noi modalități de atingere a obiectivelor legate de eradicarea sărăciei și realizarea dezvoltării durabile la un nivel mai regional și prin parteneriate orizontale;

| F. | întrucât cooperarea tripartită este un proces care implică cooperarea sud-sud cu sprijinul unei țări din nord și care se diferențiază de simplele programe de cooperare tehnică prin faptul că fiecare actor își definește contribuția pe baza propriilor avantaje comparative, asumându-și astfel o parte din responsabilitatea pentru rezultatele de dezvoltare; |
| --- | --- |

F.

întrucât cooperarea tripartită este un proces care implică cooperarea sud-sud cu sprijinul unei țări din nord și care se diferențiază de simplele programe de cooperare tehnică prin faptul că fiecare actor își definește contribuția pe baza propriilor avantaje comparative, asumându-și astfel o parte din responsabilitatea pentru rezultatele de dezvoltare;

| G. | întrucât cooperarea sud-sud ar trebui să fie mai transparentă și să implice mai mult societatea civilă locală; |
| --- | --- |

G.

întrucât cooperarea sud-sud ar trebui să fie mai transparentă și să implice mai mult societatea civilă locală;

| H. | întrucât în ciuda progresului semnificativ înregistrat în atingerea obiectivelor stabilite de Obiectivele de dezvoltare ale mileniului, astfel de progrese sunt extrem de dezechilibrate; |
| --- | --- |

H.

întrucât în ciuda progresului semnificativ înregistrat în atingerea obiectivelor stabilite de Obiectivele de dezvoltare ale mileniului, astfel de progrese sunt extrem de dezechilibrate;

| I. | întrucât țările din nord au un interes legitim în a se asigura succesul cooperării sud-sud și al cooperării tripartite; |
| --- | --- |

I.

întrucât țările din nord au un interes legitim în a se asigura succesul cooperării sud-sud și al cooperării tripartite;

| J. | întrucât investițiile străine directe (ISD) între țările în curs de dezvoltare au reprezentat 16 % din totalul la nivel mondial în 2010 (aproximativ 210 miliarde USD, față de 187 de miliarde USD în 2008) și întrucât există încă un potențial neexploatat pentru o mai mare integrare economică transfrontalieră sud-sud; |
| --- | --- |

J.

întrucât investițiile străine directe (ISD) între țările în curs de dezvoltare au reprezentat 16 % din totalul la nivel mondial în 2010 (aproximativ 210 miliarde USD, față de 187 de miliarde USD în 2008) și întrucât există încă un potențial neexploatat pentru o mai mare integrare economică transfrontalieră sud-sud;

| K. | întrucât, potrivit raportului Secretarului General al ONU, cooperarea pentru dezvoltare sud-sud s-a intensificat rapid, ajungând la 16,2 miliarde USD în 2008, o creștere cu 63 % comparativ cu 2006, |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit raportului Secretarului General al ONU, cooperarea pentru dezvoltare sud-sud s-a intensificat rapid, ajungând la 16,2 miliarde USD în 2008, o creștere cu 63 % comparativ cu 2006,

| 1. | consideră că deopotrivă cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită, deși diferite ca natură și domeniu de aplicare, creează noi forumuri și noi mijloace de cooperare, care le permit țărilor emergente din sud să transmită țărilor mai puțin dezvoltate și, în special, țărilor cel mai puțin dezvoltate experiența succeselor lor și lecțiile învățate din eșecurile lor, precum și să le furnizeze ajutor pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

1.

consideră că deopotrivă cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită, deși diferite ca natură și domeniu de aplicare, creează noi forumuri și noi mijloace de cooperare, care le permit țărilor emergente din sud să transmită țărilor mai puțin dezvoltate și, în special, țărilor cel mai puțin dezvoltate experiența succeselor lor și lecțiile învățate din eșecurile lor, precum și să le furnizeze ajutor pentru dezvoltare;

| 2. | observă că țările emergente (China, India, Brazilia, Turcia, Maroc, țările din Golful Persic) investesc masiv în țările ACP și ar trebui să fie încurajate să își utilizeze rolul pentru a aborda probleme internaționale esențiale, de la redresare economică la securitate alimentară, drepturile omului și schimbări climatice; |
| --- | --- |

2.

observă că țările emergente (China, India, Brazilia, Turcia, Maroc, țările din Golful Persic) investesc masiv în țările ACP și ar trebui să fie încurajate să își utilizeze rolul pentru a aborda probleme internaționale esențiale, de la redresare economică la securitate alimentară, drepturile omului și schimbări climatice;

| 3. | recunoaște că țările ACP dispun de expertiza tehnică specifică teritoriului lor datorită proximității geografice și complementarităților regionale tot mai accentuate, deși dezechilibrele comerciale persistă, cum ar fi cazul Chinei în raport cu Africa; |
| --- | --- |

3.

recunoaște că țările ACP dispun de expertiza tehnică specifică teritoriului lor datorită proximității geografice și complementarităților regionale tot mai accentuate, deși dezechilibrele comerciale persistă, cum ar fi cazul Chinei în raport cu Africa;

| 4. | deplânge structura comerțului dintre țările ACP și economiile emergente, care, în termeni calitativi, rămâne neschimbată, țările ACP fiind în continuare surse de mărfuri și materii prime utilizate pentru a alimenta creșterea industrială din alte țări; îndeamnă aceste țări să își demonstreze capacitatea de a promova noi forme de mecanisme de dezvoltare și mobilizare a fondurilor pentru ca relațiile economice cu țările emergente să sprijine diversificarea structurală a economiei; |
| --- | --- |

4.

deplânge structura comerțului dintre țările ACP și economiile emergente, care, în termeni calitativi, rămâne neschimbată, țările ACP fiind în continuare surse de mărfuri și materii prime utilizate pentru a alimenta creșterea industrială din alte țări; îndeamnă aceste țări să își demonstreze capacitatea de a promova noi forme de mecanisme de dezvoltare și mobilizare a fondurilor pentru ca relațiile economice cu țările emergente să sprijine diversificarea structurală a economiei;

| 5. | solicită partenerilor comerciali existenți să ofere sprijin pentru formare și investiții în industriile care adaugă valoare produselor țărilor ACP și ale altor țări sudice pentru a forma competențe și pentru a valorifica pe deplin resursele pentru o viitoare creștere durabilă; |
| --- | --- |

5.

solicită partenerilor comerciali existenți să ofere sprijin pentru formare și investiții în industriile care adaugă valoare produselor țărilor ACP și ale altor țări sudice pentru a forma competențe și pentru a valorifica pe deplin resursele pentru o viitoare creștere durabilă;

| 6. | solicită, prin urmare, Uniunii Europene să sprijine cooperarea pentru dezvoltare sud-sud care este pe deplin conformă cu principiile interesului reciproc și egalității, luând în considerare dezechilibrele existente dintre cele două părți la parteneriate; consideră că ar trebui prevenită simpla vânzare de materii prime și că ar trebui sprijinite comerțul echitabil cu resurse și, în special, transferurile intensive de educație, cunoaștere și tehnologie; |
| --- | --- |

6.

solicită, prin urmare, Uniunii Europene să sprijine cooperarea pentru dezvoltare sud-sud care este pe deplin conformă cu principiile interesului reciproc și egalității, luând în considerare dezechilibrele existente dintre cele două părți la parteneriate; consideră că ar trebui prevenită simpla vânzare de materii prime și că ar trebui sprijinite comerțul echitabil cu resurse și, în special, transferurile intensive de educație, cunoaștere și tehnologie;

| 7. | consideră că proiectele de cooperare tripartită oferă Uniunii Europene o oportunitate suplimentară de a promova parteneriatele durabile cu țările ACP; |
| --- | --- |

7.

consideră că proiectele de cooperare tripartită oferă Uniunii Europene o oportunitate suplimentară de a promova parteneriatele durabile cu țările ACP;

| 8. | încurajează dezvoltarea finanțării inovatoare, cum ar fi opțiunea de a introduce un impozit pe carbon pe baza principiului „poluatorul plătește”, având în vedere că țările în curs de dezvoltare și țările emergente sunt adesea o sursă majoră, deși nu unica sursă, de emisii de CO2 ca urmare a industrializării lor rapide; salută, în acest sens, eforturile statelor membre ale UE de a elimina treptat combustibilii fosili în conformitate cu angajamentele internaționale ale Uniunii de a combate schimbările climatice și încurajează axarea cooperării tripartite pe promovarea utilizării surselor regenerabile de energie și a tehnologiilor verzi ca parte a mixului energetic durabil; |
| --- | --- |

8.

încurajează dezvoltarea finanțării inovatoare, cum ar fi opțiunea de a introduce un impozit pe carbon pe baza principiului „poluatorul plătește”, având în vedere că țările în curs de dezvoltare și țările emergente sunt adesea o sursă majoră, deși nu unica sursă, de emisii de CO2 ca urmare a industrializării lor rapide; salută, în acest sens, eforturile statelor membre ale UE de a elimina treptat combustibilii fosili în conformitate cu angajamentele internaționale ale Uniunii de a combate schimbările climatice și încurajează axarea cooperării tripartite pe promovarea utilizării surselor regenerabile de energie și a tehnologiilor verzi ca parte a mixului energetic durabil;

| 9. | solicită Comisiei Europene și Băncii Europene de Investiții să sporească finanțarea pentru inițiativele din cadrul cooperării tripartite, în special dintre țările care au o frontieră comună; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei Europene și Băncii Europene de Investiții să sporească finanțarea pentru inițiativele din cadrul cooperării tripartite, în special dintre țările care au o frontieră comună;

| 10. | încurajează toate părțile interesate să promoveze consolidarea capacităților țărilor ACP pe termen lung prin implementarea unei cooperări tripartite care exploatează avantajele comparative și complementaritățile dintre diferiții actori de dezvoltare, apropiind țările în jurul obiectivului comun de eradicare a sărăciei la nivel mondial și de promovare a dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

10.

încurajează toate părțile interesate să promoveze consolidarea capacităților țărilor ACP pe termen lung prin implementarea unei cooperări tripartite care exploatează avantajele comparative și complementaritățile dintre diferiții actori de dezvoltare, apropiind țările în jurul obiectivului comun de eradicare a sărăciei la nivel mondial și de promovare a dezvoltării durabile;

| 11. | este de părere că cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită ar trebui să se concentreze și pe lupta împotriva spălării de bani și a finanțării terorismului cu scopul de a sprijini dezvoltarea economică durabilă bazată pe statul de drept; |
| --- | --- |

11.

este de părere că cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită ar trebui să se concentreze și pe lupta împotriva spălării de bani și a finanțării terorismului cu scopul de a sprijini dezvoltarea economică durabilă bazată pe statul de drept;

| 12. | consideră că cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită ar trebui să contribuie la utilizarea durabilă și viabilă din punct de vedere economic a resurselor naturale și a materiilor prime; |
| --- | --- |

12.

consideră că cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită ar trebui să contribuie la utilizarea durabilă și viabilă din punct de vedere economic a resurselor naturale și a materiilor prime;

| 13. | reamintește că, pentru a aduce beneficii tangibile cetățenilor, cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită ar trebui să fie complementară unor investiții proactive publice, private și comune în utilitățile publice, inclusiv, dar nu exclusiv, transportul, energia, în special furnizarea de energie electrică și accesul la energie electrică, și infrastructura TIC, și să fie însoțită de un set de politici publice favorabile creșterii, care să includă un regim fiscal adecvat și un nivel adecvat de descentralizare care să confere autonomie regiunilor și comunităților locale; |
| --- | --- |

13.

reamintește că, pentru a aduce beneficii tangibile cetățenilor, cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită ar trebui să fie complementară unor investiții proactive publice, private și comune în utilitățile publice, inclusiv, dar nu exclusiv, transportul, energia, în special furnizarea de energie electrică și accesul la energie electrică, și infrastructura TIC, și să fie însoțită de un set de politici publice favorabile creșterii, care să includă un regim fiscal adecvat și un nivel adecvat de descentralizare care să confere autonomie regiunilor și comunităților locale;

| 14. | recunoaște că, dată fiind mobilizarea redusă a resurselor interne și scăderea volumului ajutoarelor pentru dezvoltare, finanțarea obținută prin cooperarea sud-sud este un colac de salvare pentru multe țări ACP care au nevoi enorme de finanțare; regretă totuși că o astfel de finanțare este caracterizată de o concentrare puternică pe sectoare ca extracția resurselor naturale și minerale; |
| --- | --- |

14.

recunoaște că, dată fiind mobilizarea redusă a resurselor interne și scăderea volumului ajutoarelor pentru dezvoltare, finanțarea obținută prin cooperarea sud-sud este un colac de salvare pentru multe țări ACP care au nevoi enorme de finanțare; regretă totuși că o astfel de finanțare este caracterizată de o concentrare puternică pe sectoare ca extracția resurselor naturale și minerale;

| 15. | consideră că ajutorul pentru dezvoltare și proiectele de cooperare ar trebui să se axeze pe promovarea unei mai bune utilizări a resurselor interne ale țărilor ACP; |
| --- | --- |

15.

consideră că ajutorul pentru dezvoltare și proiectele de cooperare ar trebui să se axeze pe promovarea unei mai bune utilizări a resurselor interne ale țărilor ACP;

| 16. | încurajează extinderea cooperării sud-sud și a cooperării tripartite în domenii care ar promova dezvoltarea durabilă, cum ar fi buna guvernanță; |
| --- | --- |

16.

încurajează extinderea cooperării sud-sud și a cooperării tripartite în domenii care ar promova dezvoltarea durabilă, cum ar fi buna guvernanță;

| 17. | insistă asupra nevoii de a consolida capacitatea țărilor ACP de a încadra și a aplica legislația pentru o dezvoltare care implică un sprijin reciproc și care garantează respectarea drepturilor omului, a bunei guvernanțe, a justiției sociale, a echității, a democrației și respectul și protecția mediului; |
| --- | --- |

17.

insistă asupra nevoii de a consolida capacitatea țărilor ACP de a încadra și a aplica legislația pentru o dezvoltare care implică un sprijin reciproc și care garantează respectarea drepturilor omului, a bunei guvernanțe, a justiției sociale, a echității, a democrației și respectul și protecția mediului;

| 18. | consideră că țările ACP trebuie să fie capabile să abordeze provocările de mediu, cum ar fi schimbările climatice, energia, degradarea mediului și pierderea biodiversității, în special prin utilizarea finanțării destinate exploatării resurselor naturale, care trebuie făcută în mod sustenabil; |
| --- | --- |

18.

consideră că țările ACP trebuie să fie capabile să abordeze provocările de mediu, cum ar fi schimbările climatice, energia, degradarea mediului și pierderea biodiversității, în special prin utilizarea finanțării destinate exploatării resurselor naturale, care trebuie făcută în mod sustenabil;

| 19. | sugerează că parteneriatul mondial pentru eficacitatea cooperării pentru dezvoltare poate reprezenta un for pentru partenerii care împărtășesc aceleași principii și ale căror angajamente sunt definite în mod corect, pentru a obține rezultate de dezvoltare tangibile prin exploatarea avantajelor comparative și a complementarităților și prin îmbunătățirea transparenței în ceea ce privește cheltuielile, destinatarii și responsabilitatea actorilor locali și regionali implicați în procesele respective; |
| --- | --- |

19.

sugerează că parteneriatul mondial pentru eficacitatea cooperării pentru dezvoltare poate reprezenta un for pentru partenerii care împărtășesc aceleași principii și ale căror angajamente sunt definite în mod corect, pentru a obține rezultate de dezvoltare tangibile prin exploatarea avantajelor comparative și a complementarităților și prin îmbunătățirea transparenței în ceea ce privește cheltuielile, destinatarii și responsabilitatea actorilor locali și regionali implicați în procesele respective;

| 20. | subliniază că donatorii tradiționali rămân principalele surse de ajutor pentru țările ACP, iar partenerii comerciali, UE și statele sale membre își reafirmă angajamentul de a contribui cu 0,7 % din venitul lor național brut pentru a accelera progresul în atingerea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului în 2015 și după; |
| --- | --- |

20.

subliniază că donatorii tradiționali rămân principalele surse de ajutor pentru țările ACP, iar partenerii comerciali, UE și statele sale membre își reafirmă angajamentul de a contribui cu 0,7 % din venitul lor național brut pentru a accelera progresul în atingerea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului în 2015 și după;

| 21. | încurajează formarea de parteneriate în domenii specifice și pentru măsuri specifice pentru a avea un impact mai puternic asupra deciziilor internaționale; solicită părților interesate să ia în considerare sustenabilitatea acestor noi forme de cooperare, având în vedere aspectele centrale legate de transferul de cunoștințe și tehnologie și protecția mediului dincolo de frontierele lor; |
| --- | --- |

21.

încurajează formarea de parteneriate în domenii specifice și pentru măsuri specifice pentru a avea un impact mai puternic asupra deciziilor internaționale; solicită părților interesate să ia în considerare sustenabilitatea acestor noi forme de cooperare, având în vedere aspectele centrale legate de transferul de cunoștințe și tehnologie și protecția mediului dincolo de frontierele lor;

| 22. | consideră că noile forme de integrare teritorială presupun un transfer al proiectelor de dezvoltare către actorii locali și regionali; |
| --- | --- |

22.

consideră că noile forme de integrare teritorială presupun un transfer al proiectelor de dezvoltare către actorii locali și regionali;

| 23. | insistă asupra nevoii de a conferi un rol semnificativ cercetării și inovării prin negocierea, în contextual relațiilor internaționale, a unor condiții favorabile cercetării pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

23.

insistă asupra nevoii de a conferi un rol semnificativ cercetării și inovării prin negocierea, în contextual relațiilor internaționale, a unor condiții favorabile cercetării pentru dezvoltare;

| 24. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Președinției Consiliului UE, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor naționale și regionale și organizațiilor regionale ACP. |
| --- | --- |

24.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Președinției Consiliului UE, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor naționale și regionale și organizațiilor regionale ACP.

REZOLUȚIE (20)

referitoare la impactul social și de mediu al păstoritului în țările ACP

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reuniunea din Addis Abeba (Etiopia) din 25-27 noiembrie 2013, |
| --- | --- |

—

reuniunea din Addis Abeba (Etiopia) din 25-27 noiembrie 2013,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere documentul Uniunii Africane privind cadrul de politică pentru păstorit în Africa: asigurarea, protejarea și îmbunătățirea vieții, traiului și drepturilor comunității păstorești, adoptat de Conferința miniștrilor africani ai agriculturii în octombrie 2010 și aprobat în a 18-a reuniune ordinară a Consiliului executiv la Addis Abeba în ianuarie 2011 (Doc. EX.CL/631 XVIII), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul Uniunii Africane privind cadrul de politică pentru păstorit în Africa: asigurarea, protejarea și îmbunătățirea vieții, traiului și drepturilor comunității păstorești, adoptat de Conferința miniștrilor africani ai agriculturii în octombrie 2010 și aprobat în a 18-a reuniune ordinară a Consiliului executiv la Addis Abeba în ianuarie 2011 (Doc. EX.CL/631 XVIII),

| — | având în vedere Declarația de la N’Djamena din 29 mai 2013 privind contribuția șeptelului de pășunat la securitate și dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la N’Djamena din 29 mai 2013 privind contribuția șeptelului de pășunat la securitate și dezvoltare,

| — | având în vedere cadrul și orientările privind politica funciară în Africa aprobate de Conferința comună a miniștrilor agriculturii, solului și creșterii animalelor din Uniunea Africană din 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul și orientările privind politica funciară în Africa aprobate de Conferința comună a miniștrilor agriculturii, solului și creșterii animalelor din Uniunea Africană din 2009,

| — | având în vedere Decizia șefilor de stat ai Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) A/DEC.5/10/98 care reglementează transhumanța între statele ECOWAS, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia șefilor de stat ai Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) A/DEC.5/10/98 care reglementează transhumanța între statele ECOWAS,

| — | având în vedere politica agricolă a statelor ECOWAS adoptată la 19 ianuarie 2005 la Abuja, |
| --- | --- |

—

având în vedere politica agricolă a statelor ECOWAS adoptată la 19 ianuarie 2005 la Abuja,

| — | având în vedere politica agricolă a Uniunii Economice și Monetare Vest-Africane (WAEMU) adoptată la 10 decembrie 2001 prin Actul adițional nr. 3/2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere politica agricolă a Uniunii Economice și Monetare Vest-Africane (WAEMU) adoptată la 10 decembrie 2001 prin Actul adițional nr. 3/2011,

| — | având în vedere proiectul de cadru de politică pentru securitatea alimentară în zonele de pășune din decembrie 2009 al Pieței comune a Africii de Est și de Sud (COMESA), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de cadru de politică pentru securitatea alimentară în zonele de pășune din decembrie 2009 al Pieței comune a Africii de Est și de Sud (COMESA),

| — | având în vedere Cadrul de politică regională al Agenției Interguvernamentale pentru Dezvoltare (IGAD) pentru sănătatea animală și comerț, aprobat în decembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul de politică regională al Agenției Interguvernamentale pentru Dezvoltare (IGAD) pentru sănătatea animală și comerț, aprobat în decembrie 2009,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE (Acordul de la Cotonou) și, în special, articolul 32 alineatul (1) privind mediul și resursele naturale, articolul 32A privind schimbările climatice, articolul 31 privind problemele de gen și articolul 23 privind dezvoltarea sectorului economic, care acoperă strategii pentru mediul rural și producția agricolă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE (Acordul de la Cotonou) și, în special, articolul 32 alineatul (1) privind mediul și resursele naturale, articolul 32A privind schimbările climatice, articolul 31 privind problemele de gen și articolul 23 privind dezvoltarea sectorului economic, care acoperă strategii pentru mediul rural și producția agricolă,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei Europene din martie 2013 intitulată „Consolidarea nutriției mamei și a copilului în cadrul asistenței externe: un cadrul de politică al UE” (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei Europene din martie 2013 intitulată „Consolidarea nutriției mamei și a copilului în cadrul asistenței externe: un cadrul de politică al UE” (COM(2013)0141),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei Europene din 3 octombrie 2012 intitulată „Abordarea UE în materie de reziliență: să învățăm din crizele în domeniul securității alimentare” (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei Europene din 3 octombrie 2012 intitulată „Abordarea UE în materie de reziliență: să învățăm din crizele în domeniul securității alimentare” (COM(2012)0586),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei Europene din 31 martie 2010 privind un cadru de politică al UE în vederea sprijinirii țărilor în curs de dezvoltare în eforturile acestora de a răspunde provocărilor pe care le ridică securitatea alimentară (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei Europene din 31 martie 2010 privind un cadru de politică al UE în vederea sprijinirii țărilor în curs de dezvoltare în eforturile acestora de a răspunde provocărilor pe care le ridică securitatea alimentară (COM(2010)0127),

| — | având în vedere inițiativele UE AGIR și SHARE vizând abordarea crizelor alimentare și de nutriție, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativele UE AGIR și SHARE vizând abordarea crizelor alimentare și de nutriție,

| — | având în vedere raportul Organizației pentru Alimentație și Agricultură a ONU (FAO) intitulat „Șeptelul la nivel mondial 2011. Șeptelul în securitatea alimentară”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Organizației pentru Alimentație și Agricultură a ONU (FAO) intitulat „Șeptelul la nivel mondial 2011. Șeptelul în securitatea alimentară”,

| — | având în vedere Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene, adoptată de Adunarea Generală a ONU în 2007 (A/RES/66/142), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene, adoptată de Adunarea Generală a ONU în 2007 (A/RES/66/142),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 18 noiembrie 2002 privind popoarele indigene (13466/02), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 18 noiembrie 2002 privind popoarele indigene (13466/02),

| — | având în vedere Obiectivele de dezvoltare ale mileniului stabilite de ONU în 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Obiectivele de dezvoltare ale mileniului stabilite de ONU în 2000,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale și mediu (ACP-EU/101.526/13/fin), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale și mediu (ACP-EU/101.526/13/fin),

| A. | întrucât în Africa trăiesc aproximativ 268 de milioane de păstori și întrucât în unele regiuni păstoritul reprezintă principalul mijloc de trai; întrucât pășunile acoperă aproximativ 40 % din continental african și întrucât păstoritul este principala activitate din anumite regiuni, Nigerul având, de exemplu, o cifră estimată de 2 000 de miliarde de franci CFA în capital din creșterea animalelor, veniturile din sector reprezentând 21 % din resursele de export ale țării; |
| --- | --- |

A.

întrucât în Africa trăiesc aproximativ 268 de milioane de păstori și întrucât în unele regiuni păstoritul reprezintă principalul mijloc de trai; întrucât pășunile acoperă aproximativ 40 % din continental african și întrucât păstoritul este principala activitate din anumite regiuni, Nigerul având, de exemplu, o cifră estimată de 2 000 de miliarde de franci CFA în capital din creșterea animalelor, veniturile din sector reprezentând 21 % din resursele de export ale țării;

| B. | întrucât păstorii dispun de cunoștințe indigene bine stabilite și utilizează atât rețelele sociale, cât și noile tehnologii ale informației și comunicațiilor (NTIC) pentru a căuta strategic cele mai nutritive pășuni din zone aride și semiaride unde își duc animalele, utilizând astfel în mod eficient terenurile necultivate care nu pot fi exploatate în alte scopuri; |
| --- | --- |

B.

întrucât păstorii dispun de cunoștințe indigene bine stabilite și utilizează atât rețelele sociale, cât și noile tehnologii ale informației și comunicațiilor (NTIC) pentru a căuta strategic cele mai nutritive pășuni din zone aride și semiaride unde își duc animalele, utilizând astfel în mod eficient terenurile necultivate care nu pot fi exploatate în alte scopuri;

| C. | întrucât statisticile privind contribuția păstoritului la economiile naționale sunt puțin cunoscute, în ciuda importanței acestuia la creșterea animalelor și crearea unei rețele de servicii conexe; |
| --- | --- |

C.

întrucât statisticile privind contribuția păstoritului la economiile naționale sunt puțin cunoscute, în ciuda importanței acestuia la creșterea animalelor și crearea unei rețele de servicii conexe;

| D. | întrucât în zonele aride și semiaride păstoritul este mai productiv decât creșterea animalelor în mod sedentar în ceea ce privește producția de carne pe hectar și de calorii pe hectar și întrucât acesta contribuie, prin urmare, la hrănirea comunităților și consolidează securitatea alimentară și nutrițională și reziliența; |
| --- | --- |

D.

întrucât în zonele aride și semiaride păstoritul este mai productiv decât creșterea animalelor în mod sedentar în ceea ce privește producția de carne pe hectar și de calorii pe hectar și întrucât acesta contribuie, prin urmare, la hrănirea comunităților și consolidează securitatea alimentară și nutrițională și reziliența;

| E. | întrucât păstoritul mobil în zonele aride și semiaride, alături de potențialul pășunilor de a sechestra carbonul, ar putea avea un impact pozitiv asupra mediului; întrucât, pe de altă parte, atunci când turmele nu sunt mutate se ajunge la pășunat excesiv care determină pierderea biodiversității, având în vedere că plantele nu se pot regenera suficient; |
| --- | --- |

E.

întrucât păstoritul mobil în zonele aride și semiaride, alături de potențialul pășunilor de a sechestra carbonul, ar putea avea un impact pozitiv asupra mediului; întrucât, pe de altă parte, atunci când turmele nu sunt mutate se ajunge la pășunat excesiv care determină pierderea biodiversității, având în vedere că plantele nu se pot regenera suficient;

| F. | întrucât schimbările climatice cresc vulnerabilitatea păstorilor la insecuritatea alimentară și sărăcie, deși mobilitatea păstorilor înseamnă că aceștia se pot adapta mai ușor la schimbările climatice decât crescătorii de animale sedentari; |
| --- | --- |

F.

întrucât schimbările climatice cresc vulnerabilitatea păstorilor la insecuritatea alimentară și sărăcie, deși mobilitatea păstorilor înseamnă că aceștia se pot adapta mai ușor la schimbările climatice decât crescătorii de animale sedentari;

| G. | întrucât creșterea populației intensifică nevoia de terenuri agricole și de urbanizare în Africa, factori susceptibili de a limita mobilitatea animalelor, și întrucât gestionarea corectă atentă și elaborarea de coduri și planuri pentru utilizarea terenurilor sunt, prin urmare, deosebit de importante pentru a menține mobilitatea animalelor; |
| --- | --- |

G.

întrucât creșterea populației intensifică nevoia de terenuri agricole și de urbanizare în Africa, factori susceptibili de a limita mobilitatea animalelor, și întrucât gestionarea corectă atentă și elaborarea de coduri și planuri pentru utilizarea terenurilor sunt, prin urmare, deosebit de importante pentru a menține mobilitatea animalelor;

| H. | întrucât gestionarea mobilității transfrontaliere la nivel regional poate oferi soluții la conflictele intercomunale legate de accesul la apă și terenuri; |
| --- | --- |

H.

întrucât gestionarea mobilității transfrontaliere la nivel regional poate oferi soluții la conflictele intercomunale legate de accesul la apă și terenuri;

| I. | întrucât păstorii care circulă în zone îndepărtate pot juca un rol pozitiv de securitate; |
| --- | --- |

I.

întrucât păstorii care circulă în zone îndepărtate pot juca un rol pozitiv de securitate;

| J. | întrucât unii păstori își pot spori veniturile prin diversificarea activităților lor; |
| --- | --- |

J.

întrucât unii păstori își pot spori veniturile prin diversificarea activităților lor;

| K. | întrucât păstorii pot întâmpina greutăți în ceea ce privește accesul la îngrijiri medicale adecvate și de calitate, la educație, apă și asistență veterinară pentru animalele lor și întrucât dificultățile legate de includerea lor în recensăminte pot conduce la marginalizarea lor politică; |
| --- | --- |

K.

întrucât păstorii pot întâmpina greutăți în ceea ce privește accesul la îngrijiri medicale adecvate și de calitate, la educație, apă și asistență veterinară pentru animalele lor și întrucât dificultățile legate de includerea lor în recensăminte pot conduce la marginalizarea lor politică;

| L. | întrucât cadrul de politică pentru păstorit al UA este menit să protejeze traiul păstorilor, să îi ajute să abordeze provocările cu care se confruntă, să le protejeze drepturile și să consolideze contribuția lor la economie, |
| --- | --- |

L.

întrucât cadrul de politică pentru păstorit al UA este menit să protejeze traiul păstorilor, să îi ajute să abordeze provocările cu care se confruntă, să le protejeze drepturile și să consolideze contribuția lor la economie,

| 1. | îndeamnă statele ACP și autoritățile locale să își alinieze politicile naționale, locale și regionale la cadrul UA și să implice păstorii în definirea strategiilor care trebuie utilizate; |
| --- | --- |

1.

îndeamnă statele ACP și autoritățile locale să își alinieze politicile naționale, locale și regionale la cadrul UA și să implice păstorii în definirea strategiilor care trebuie utilizate;

| 2. | solicită UE să recunoască păstoritul ca un sistem de producție valoros și să sprijine statele ACP în implementarea cadrului; |
| --- | --- |

2.

solicită UE să recunoască păstoritul ca un sistem de producție valoros și să sprijine statele ACP în implementarea cadrului;

| 3. | subliniază că sunt necesare măsuri adecvate legate de sănătatea și igiena animală pentru a evita răspândirea bolilor, a conserva păstoritul și a proteja sănătatea publică; observă că este important ca păstorii să aibă cunoștințe legate de prevenirea și tratarea bolilor la animale; |
| --- | --- |

3.

subliniază că sunt necesare măsuri adecvate legate de sănătatea și igiena animală pentru a evita răspândirea bolilor, a conserva păstoritul și a proteja sănătatea publică; observă că este important ca păstorii să aibă cunoștințe legate de prevenirea și tratarea bolilor la animale;

| 4. | solicită statelor ACP să creeze și să implementeze inițiative, legi și coduri locale, naționale, bilaterale și regionale pentru păstorit, transhumanță și utilizarea terenurilor; solicită statelor ACP să elaboreze și concepte inovatoare în domenii precum educația și sănătatea publică, care să răspundă mai bine nevoilor grupurilor de populație mobilă; |
| --- | --- |

4.

solicită statelor ACP să creeze și să implementeze inițiative, legi și coduri locale, naționale, bilaterale și regionale pentru păstorit, transhumanță și utilizarea terenurilor; solicită statelor ACP să elaboreze și concepte inovatoare în domenii precum educația și sănătatea publică, care să răspundă mai bine nevoilor grupurilor de populație mobilă;

| 5. | îndeamnă actorii publici și privați să asigure faptul că frontierele și limitările nu afectează negativ mobilitatea păstorilor și accesul lor în siguranță la resurse și că păstorii își pot pășuna turmele chiar dacă terenurile sunt privatizate; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă actorii publici și privați să asigure faptul că frontierele și limitările nu afectează negativ mobilitatea păstorilor și accesul lor în siguranță la resurse și că păstorii își pot pășuna turmele chiar dacă terenurile sunt privatizate;

| 6. | recomandă ca statele ACP să sprijine și să ofere consiliere femeilor-păstor în ceea ce privește emanciparea lor economică; |
| --- | --- |

6.

recomandă ca statele ACP să sprijine și să ofere consiliere femeilor-păstor în ceea ce privește emanciparea lor economică;

| 7. | solicită statelor ACP să își consolideze structurile de guvernanță astfel încât să se asigure o mai bună reprezentare a păstorilor, inclusiv prin implicarea instituțiilor tradiționale și a organizațiilor societății civile pentru a se asigura că se utilizează mijloacele adecvate în scopul realizării următoarelor obiective:






  (a) | acces sigur la terenurile de pășunat și la zonele-tampon în timpul anotimpului secetos; |
| --- | --- | --- |

7.

solicită statelor ACP să își consolideze structurile de guvernanță astfel încât să se asigure o mai bună reprezentare a păstorilor, inclusiv prin implicarea instituțiilor tradiționale și a organizațiilor societății civile pentru a se asigura că se utilizează mijloacele adecvate în scopul realizării următoarelor obiective:

(a)

acces sigur la terenurile de pășunat și la zonele-tampon în timpul anotimpului secetos;

| (b) | conservarea cunoștințelor tradiționale și a resurselor genetice și dobândirea de noi cunoștințe legate de sănătatea animală, mediu și garantarea resurselor; |
| --- | --- |

(b)

conservarea cunoștințelor tradiționale și a resurselor genetice și dobândirea de noi cunoștințe legate de sănătatea animală, mediu și garantarea resurselor;

| (c) | accesul la apă și la educație, îngrijiri medicale și asistență veterinară adecvate și de calitate într-un mod adaptat la păstorit; |
| --- | --- |

(c)

accesul la apă și la educație, îngrijiri medicale și asistență veterinară adecvate și de calitate într-un mod adaptat la păstorit;

| (d) | asigurarea și utilizarea tehnologiilor, a serviciilor de igienă, a sistemelor de gestionare a secetei, a informațiilor de piață și a serviciilor financiare; |
| --- | --- |

(d)

asigurarea și utilizarea tehnologiilor, a serviciilor de igienă, a sistemelor de gestionare a secetei, a informațiilor de piață și a serviciilor financiare;

| (e) | extinderea și îmbunătățirea infrastructurii de prelucrare și pregătire pentru piață și a rutelor de comercializare; |
| --- | --- |

(e)

extinderea și îmbunătățirea infrastructurii de prelucrare și pregătire pentru piață și a rutelor de comercializare;

| 8. | solicită statelor ACP să acorde o atenție specială educației fetelor din comunitățile păstorești și să creeze facilități pentru a se asigura accesul lor la educație; |
| --- | --- |

8.

solicită statelor ACP să acorde o atenție specială educației fetelor din comunitățile păstorești și să creeze facilități pentru a se asigura accesul lor la educație;

| 9. | solicită statelor ACP și UE să implice păstorii în procesul de luare a deciziilor și să ofere sprijin păstorilor pentru soluționarea conflictelor prin mijloacele obișnuite acolo unde este cazul și este posibil și să îmbunătățească accesul la serviciile juridice; |
| --- | --- |

9.

solicită statelor ACP și UE să implice păstorii în procesul de luare a deciziilor și să ofere sprijin păstorilor pentru soluționarea conflictelor prin mijloacele obișnuite acolo unde este cazul și este posibil și să îmbunătățească accesul la serviciile juridice;

| 10. | solicită statelor ACP să sprijine păstorii care renunță la acest mod de viață și să le ofere consiliere; |
| --- | --- |

10.

solicită statelor ACP să sprijine păstorii care renunță la acest mod de viață și să le ofere consiliere;

| 11. | recomandă statelor ACP să colecteze date suplimentare legate de păstori pentru a putea evalua mai corect contribuția lor la economie și să efectueze studii socioeconomice pentru a clasifica mai bine vulnerabilitatea păstorilor, de exemplu la schimbările climatice, conflicte, schimbarea utilizării terenurilor sau insecuritatea alimentară; |
| --- | --- |

11.

recomandă statelor ACP să colecteze date suplimentare legate de păstori pentru a putea evalua mai corect contribuția lor la economie și să efectueze studii socioeconomice pentru a clasifica mai bine vulnerabilitatea păstorilor, de exemplu la schimbările climatice, conflicte, schimbarea utilizării terenurilor sau insecuritatea alimentară;

| 12. | solicită UE și statelor ACP să depună toate eforturile pentru a combate schimbările climatice, dat fiind impactul negativ al acestora asupra populațiilor de păstori; subliniază, în acest context, că este important nu doar să se sprijine adaptarea la schimbările climatice și îmbunătățirea rezilienței în rândul păstorilor din statele ACP, ci și să se stabilească o agendă ambițioasă pentru abordarea emisiilor de gaze cu efect de seră deopotrivă în UE și în statele ACP; |
| --- | --- |

12.

solicită UE și statelor ACP să depună toate eforturile pentru a combate schimbările climatice, dat fiind impactul negativ al acestora asupra populațiilor de păstori; subliniază, în acest context, că este important nu doar să se sprijine adaptarea la schimbările climatice și îmbunătățirea rezilienței în rândul păstorilor din statele ACP, ci și să se stabilească o agendă ambițioasă pentru abordarea emisiilor de gaze cu efect de seră deopotrivă în UE și în statele ACP;

| 13. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Președinției Consiliului UE, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor naționale și regionale și organizațiilor regionale ACP. |
| --- | --- |

13.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Președinției Consiliului UE, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor naționale și regionale și organizațiilor regionale ACP.

REZOLUȚIE (21)

referitoare la securitatea în regiunea Marilor Lacuri

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reuniunea din Addis Abeba din 25-27 noiembrie 2013, |
| --- | --- |

—

reuniunea din Addis Abeba din 25-27 noiembrie 2013,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat 2000/483/CE dintre membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP), pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou (Benin) la 23 iunie 2000 și revizuit în mod succesiv în 2005 și 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat 2000/483/CE dintre membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP), pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou (Benin) la 23 iunie 2000 și revizuit în mod succesiv în 2005 și 2010,

| — | având în vedere Rezoluția nr. 2098 (2013) a Consiliului de Securitate a Națiunilor Unite privind Republica Democratică Congo (R.D. Congo), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția nr. 2098 (2013) a Consiliului de Securitate a Națiunilor Unite privind Republica Democratică Congo (R.D. Congo),

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE privind instabilitatea și lipsa siguranței în regiunea Marilor Lacuri și, în special, în estul R.D. Congo, adoptată în cadrul reuniunii din Paramaribo (Suriname) din 29 noiembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE privind instabilitatea și lipsa siguranței în regiunea Marilor Lacuri și, în special, în estul R.D. Congo, adoptată în cadrul reuniunii din Paramaribo (Suriname) din 29 noiembrie 2012,

| — | având în vedere declarația Președintelui Consiliului de Securitate al ONU din 14 noiembrie 2013 privind situația care afectează D.R. Congo, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președintelui Consiliului de Securitate al ONU din 14 noiembrie 2013 privind situația care afectează D.R. Congo,

| — | având în vedere Pactul de securitate, stabilitate și dezvoltare în regiunea Marilor Lacuri, semnat la Nairobi (Kenya) în decembrie 2006 de șefii de state și de guverne ai statelor membre ale Conferinței internaționale privind regiunea Marilor Lacuri (ICGLR), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul de securitate, stabilitate și dezvoltare în regiunea Marilor Lacuri, semnat la Nairobi (Kenya) în decembrie 2006 de șefii de state și de guverne ai statelor membre ale Conferinței internaționale privind regiunea Marilor Lacuri (ICGLR),

| — | având în vedere cadrul de pace, securitate și cooperare pentru Republica Democratică Congo și regiunea Marilor Lacuri, semnat la 24 februarie 2013 la Addis Abeba (Etiopia) de 11 șefi de state și de guverne ai statelor membre ale ICGLR și ai Comunității pentru dezvoltare a Africii de Sud (SADC), |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul de pace, securitate și cooperare pentru Republica Democratică Congo și regiunea Marilor Lacuri, semnat la 24 februarie 2013 la Addis Abeba (Etiopia) de 11 șefi de state și de guverne ai statelor membre ale ICGLR și ai Comunității pentru dezvoltare a Africii de Sud (SADC),

| — | având în vedere Declarația șefilor de state și de guverne ai statelor membre ale ICGLR de la reuniunea din Kampala (Uganda) din 5 septembrie 2013 privind securitatea în provincia Nord Kivu din R.D. Congo, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația șefilor de state și de guverne ai statelor membre ale ICGLR de la reuniunea din Kampala (Uganda) din 5 septembrie 2013 privind securitatea în provincia Nord Kivu din R.D. Congo,

| — | având în vedere comunicatul final al summitului comun al SADC și ICGLR desfășurat la Pretoria la 4 noiembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul final al summitului comun al SADC și ICGLR desfășurat la Pretoria la 4 noiembrie 2013,

| — | având în vedere decizia Consiliului de securitate și pace al Uniunii Africane (UA) privind situația din estul R.D. Congo, adoptată în cadrul celei de-a 406-a reuniuni la 14 noiembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului de securitate și pace al Uniunii Africane (UA) privind situația din estul R.D. Congo, adoptată în cadrul celei de-a 406-a reuniuni la 14 noiembrie 2013,

| — | având în vedere Declarația comună din 9 septembrie 2013 și din 4, 6 și 11 noiembrie 2013 a trimișilor și reprezentanților speciali ai UE, ONU, UA și SUA pentru regiunea Marilor Lacuri, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună din 9 septembrie 2013 și din 4, 6 și 11 noiembrie 2013 a trimișilor și reprezentanților speciali ai UE, ONU, UA și SUA pentru regiunea Marilor Lacuri,

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintei Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, din 30 august 2013 privind situația din Nord-Kivu și din 7 iunie 2012 și 10 iulie 2012 privind situația din estul Congo, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintei Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, din 30 august 2013 privind situația din Nord-Kivu și din 7 iunie 2012 și 10 iulie 2012 privind situația din estul Congo,

| — | având în vedere rezoluțiile precedente ale Parlamentului European privind R.D. Congo, în special cele din 17 decembrie 2009, 13 decembrie 2012 și 12 septembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile precedente ale Parlamentului European privind R.D. Congo, în special cele din 17 decembrie 2009, 13 decembrie 2012 și 12 septembrie 2013,

| — | având în vedere declarația comisarului european pentru cooperare internațională, ajutor umanitar și reacție în situații de criză, Kristalina Georgieva, din 26 iunie 2012 privind agravarea situației umanitare în R.D. Congo, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comisarului european pentru cooperare internațională, ajutor umanitar și reacție în situații de criză, Kristalina Georgieva, din 26 iunie 2012 privind agravarea situației umanitare în R.D. Congo,

| — | având în vedere articolul 3 din Convenția de la Geneva din 1949 și Protocolul II la aceasta, care interzic execuțiile sumare, violul, recrutarea forțată și alte atrocități, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Convenția de la Geneva din 1949 și Protocolul II la aceasta, care interzic execuțiile sumare, violul, recrutarea forțată și alte atrocități,

| — | având în vedere Convenția internațională cu privire la drepturile copilului din 20 noiembrie 1989, care, în special, interzice implicarea copiilor în conflicte armate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională cu privire la drepturile copilului din 20 noiembrie 1989, care, în special, interzice implicarea copiilor în conflicte armate,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948 și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948 și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, ratificată de R.D. Congo în 1982, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, ratificată de R.D. Congo în 1982,

| A. | întrucât este profund îngrijorat de actuala situație din regiunea Marilor Lacuri, marcată de violență, încălcări masive ale drepturilor omului, abuzuri în toate formele (arestări arbitrare, extorcări, jafuri, muncă forțată, violență sexuală, recrutarea forțată a copiilor, tortură și execuții) și insecuritate; |
| --- | --- |

A.

întrucât este profund îngrijorat de actuala situație din regiunea Marilor Lacuri, marcată de violență, încălcări masive ale drepturilor omului, abuzuri în toate formele (arestări arbitrare, extorcări, jafuri, muncă forțată, violență sexuală, recrutarea forțată a copiilor, tortură și execuții) și insecuritate;

| B. | întrucât prezența și activitățile grupurilor armate în regiunea Marilor Lacuri, în general, și în estul R.D. Congo, în particular, se află printre cauzele permanentei lipse de securitate în regiune și reprezintă o amenințare constantă la adresa păcii, a securității, a stabilității, a dezvoltării economice și sociale și a cooperării dintre țările din regiune; |
| --- | --- |

B.

întrucât prezența și activitățile grupurilor armate în regiunea Marilor Lacuri, în general, și în estul R.D. Congo, în particular, se află printre cauzele permanentei lipse de securitate în regiune și reprezintă o amenințare constantă la adresa păcii, a securității, a stabilității, a dezvoltării economice și sociale și a cooperării dintre țările din regiune;

| C. | întrucât actualele exploatări și jafuri ale resurselor naturale și de minerit ale R.D. Congo, în special în estul țării, se numără printre principalele cauze ale insecurității din regiunea Marilor Lacuri; întrucât creșterea șomajului și a sărăciei, criza alimentară și serviciile sociale de bază improprii sunt tot atâtea cauze ale reizbucnirii violențelor și ale insecurității în regiune; |
| --- | --- |

C.

întrucât actualele exploatări și jafuri ale resurselor naturale și de minerit ale R.D. Congo, în special în estul țării, se numără printre principalele cauze ale insecurității din regiunea Marilor Lacuri; întrucât creșterea șomajului și a sărăciei, criza alimentară și serviciile sociale de bază improprii sunt tot atâtea cauze ale reizbucnirii violențelor și ale insecurității în regiune;

| D. | întrucât în ultimul an luptele au dus la strămutarea a peste 100 000 de oameni, agravând actuala criză umanitară din regiune, aproximativ 2,6 milioane de persoane fiind strămutate intern și 6,4 milioane de persoane având nevoie de hrană și ajutor de urgență, o situație cauzată în principal de rebeliunea M23 și activitățile criminale ale altor grupărilor armate din estul R.D. Congo; |
| --- | --- |

D.

întrucât în ultimul an luptele au dus la strămutarea a peste 100 000 de oameni, agravând actuala criză umanitară din regiune, aproximativ 2,6 milioane de persoane fiind strămutate intern și 6,4 milioane de persoane având nevoie de hrană și ajutor de urgență, o situație cauzată în principal de rebeliunea M23 și activitățile criminale ale altor grupărilor armate din estul R.D. Congo;

| E. | întrucât, după ofensiva militară lansată la sfârșitul lui octombrie 2013 cu sprijinul Brigăzii de intervenție a MONUSCO, forțele armate ale R.D. Congo (FARDC) au pus capăt rebeliunii M23 și au permis reinstalarea progresivă a administrației teritoriale a statului în zonele ocupate de rebeli; |
| --- | --- |

E.

întrucât, după ofensiva militară lansată la sfârșitul lui octombrie 2013 cu sprijinul Brigăzii de intervenție a MONUSCO, forțele armate ale R.D. Congo (FARDC) au pus capăt rebeliunii M23 și au permis reinstalarea progresivă a administrației teritoriale a statului în zonele ocupate de rebeli;

| F. | întrucât prin declarația din 5 noiembrie 2013 a liderilor M23 se anunța sfârșitul rebeliunii și disponibilitatea lor de a urmări realizarea obiectivelor mișcării lor prin mijloace exclusiv politice; |
| --- | --- |

F.

întrucât prin declarația din 5 noiembrie 2013 a liderilor M23 se anunța sfârșitul rebeliunii și disponibilitatea lor de a urmări realizarea obiectivelor mișcării lor prin mijloace exclusiv politice;

| G. | întrucât, în ciuda victoriei FARDC și a eforturilor făcute și a resurselor mobilizate de comunitatea internațională în regiunea Marilor Lacuri și, în special, în estul R.D. Congo, violența și încălcările grave ale drepturilor omului, crimele de război și crimele împotriva umanității comise de grupările armate, precum și exploatarea ilegală și jefuirea resurselor naturale ale R.D. Congo sunt departe de a se fi încheiat; întrucât este important ca eforturile de consolidare a păcii și a securității în regiune să continue; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în ciuda victoriei FARDC și a eforturilor făcute și a resurselor mobilizate de comunitatea internațională în regiunea Marilor Lacuri și, în special, în estul R.D. Congo, violența și încălcările grave ale drepturilor omului, crimele de război și crimele împotriva umanității comise de grupările armate, precum și exploatarea ilegală și jefuirea resurselor naturale ale R.D. Congo sunt departe de a se fi încheiat; întrucât este important ca eforturile de consolidare a păcii și a securității în regiune să continue;

| H. | deplânge dificultățile înregistrate în finalizarea rapidă a negocierilor din Kampula dintre guvernul R.D. Congo și M23, cauzate, în ciuda progreselor deja înregistrate, de un dezacord legat de natura și titlul textului final de aprobare a respectivelor discuții; |
| --- | --- |

H.

deplânge dificultățile înregistrate în finalizarea rapidă a negocierilor din Kampula dintre guvernul R.D. Congo și M23, cauzate, în ciuda progreselor deja înregistrate, de un dezacord legat de natura și titlul textului final de aprobare a respectivelor discuții;

| I. | întrucât este imperios necesar să se stopeze definitiv activitățile tuturor celorlalte forțe negative care operează în estul R.D. Congo, inclusiv ale Forțelor democrate pentru eliberarea Rwandei (FDLR), ale Forțelor aliate democrate/Armata națională pentru eliberarea Ugandei (ADF/NALU) și ale diferitelor grupări Mai-Mai, și să se restabilească rapid pacea și securitatea în regiunea Marilor Lacuri; |
| --- | --- |

I.

întrucât este imperios necesar să se stopeze definitiv activitățile tuturor celorlalte forțe negative care operează în estul R.D. Congo, inclusiv ale Forțelor democrate pentru eliberarea Rwandei (FDLR), ale Forțelor aliate democrate/Armata națională pentru eliberarea Ugandei (ADF/NALU) și ale diferitelor grupări Mai-Mai, și să se restabilească rapid pacea și securitatea în regiunea Marilor Lacuri;

| J. | întrucât este regretabil că angajamentele asumate în acordul-cadru menționat anterior și semnat la Addis Abeba la 24 februarie 2013 nu au fost onorate de toate părțile implicate; |
| --- | --- |

J.

întrucât este regretabil că angajamentele asumate în acordul-cadru menționat anterior și semnat la Addis Abeba la 24 februarie 2013 nu au fost onorate de toate părțile implicate;

| K. | întrucât, în timpul vizitei sale în regiunea Marilor Lacuri, efectuată împreună cu Secretarul General al ONU în mai 2013, președintele Băncii Mondiale a anunțat că instituția pe care o conduce va contribui cu 1 miliard USD la proiecte de dezvoltare în regiune, pe lângă eforturile întreprinse în prezent de comunitatea internațională de a realiza o pace de durată în regiunea Marilor Lacuri, |
| --- | --- |

K.

întrucât, în timpul vizitei sale în regiunea Marilor Lacuri, efectuată împreună cu Secretarul General al ONU în mai 2013, președintele Băncii Mondiale a anunțat că instituția pe care o conduce va contribui cu 1 miliard USD la proiecte de dezvoltare în regiune, pe lângă eforturile întreprinse în prezent de comunitatea internațională de a realiza o pace de durată în regiunea Marilor Lacuri,

| 1. | condamnă, încă o dată, în termeni duri, actele de violență, crimele, încălcările drepturilor omului, violurile și recrutarea de copii-soldați care au avut loc și își reafirmă sprijinul pentru oamenii din regiunea Marilor Lacuri care au fost expuși atrocităților războiului; încurajează statele să promoveze dialogul, medierea și negocierea pentru rezolvarea conflictelor interne ca mijloace de eliminare a cauzelor disensiunilor care conduc la tentative de răsturnare a guvernelor alese democratic; |
| --- | --- |

1.

condamnă, încă o dată, în termeni duri, actele de violență, crimele, încălcările drepturilor omului, violurile și recrutarea de copii-soldați care au avut loc și își reafirmă sprijinul pentru oamenii din regiunea Marilor Lacuri care au fost expuși atrocităților războiului; încurajează statele să promoveze dialogul, medierea și negocierea pentru rezolvarea conflictelor interne ca mijloace de eliminare a cauzelor disensiunilor care conduc la tentative de răsturnare a guvernelor alese democratic;

| 2. | solicită guvernului R.D. Congo să își exercite toată autoritatea pe întreg teritoriul R.D. Congo și să îmbunătățească guvernanța generală a țării, inclusiv în domeniul drepturilor omului, precum și să identifice și să implementeze mijloace adecvate pentru a se asigura că toate păturile societății congoleze se bucură de aceleași drepturi; |
| --- | --- |

2.

solicită guvernului R.D. Congo să își exercite toată autoritatea pe întreg teritoriul R.D. Congo și să îmbunătățească guvernanța generală a țării, inclusiv în domeniul drepturilor omului, precum și să identifice și să implementeze mijloace adecvate pentru a se asigura că toate păturile societății congoleze se bucură de aceleași drepturi;

| 3. | solicită parlamentelor din regiunea Marilor Lacuri să colaboreze cu guvernele lor și cu partidele politice pentru a promova justiția socială care poate asigura o pace de durată; |
| --- | --- |

3.

solicită parlamentelor din regiunea Marilor Lacuri să colaboreze cu guvernele lor și cu partidele politice pentru a promova justiția socială care poate asigura o pace de durată;

| 4. | solicită parlamentelor și guvernelor să asigure participarea egală a tuturor segmentelor societății, inclusiv a femeilor și a tinerilor, a minorităților și a grupurilor vulnerabile în procesul democratic și la guvernanța democratică; |
| --- | --- |

4.

solicită parlamentelor și guvernelor să asigure participarea egală a tuturor segmentelor societății, inclusiv a femeilor și a tinerilor, a minorităților și a grupurilor vulnerabile în procesul democratic și la guvernanța democratică;

| 5. | solicită comunității internaționale, inclusiv UA, UE și ONU, să continue să furnizeze ajutor substanțial, coordonat și mai eficient oamenilor afectați de lipsa de securitate din regiunea Marilor Lacuri și să fie pregătită să reacționeze la dezastrele umanitare din regiune; |
| --- | --- |

5.

solicită comunității internaționale, inclusiv UA, UE și ONU, să continue să furnizeze ajutor substanțial, coordonat și mai eficient oamenilor afectați de lipsa de securitate din regiunea Marilor Lacuri și să fie pregătită să reacționeze la dezastrele umanitare din regiune;

| 6. | își reafirmă angajamentul ferm pentru suveranitatea, independența, integritatea teritorială și unitatea națională a țărilor din regiunea Marilor Lacuri, în general, și a R.D. Congo, în particular, și subliniază că acestea trebuie respectate pentru a promova pacea, securitatea și dezvoltarea în regiunea Marilor Lacuri; |
| --- | --- |

6.

își reafirmă angajamentul ferm pentru suveranitatea, independența, integritatea teritorială și unitatea națională a țărilor din regiunea Marilor Lacuri, în general, și a R.D. Congo, în particular, și subliniază că acestea trebuie respectate pentru a promova pacea, securitatea și dezvoltarea în regiunea Marilor Lacuri;

| 7. | reafirmă dreptul inalienabil și irevocabil al fiecărui popor din regiune de a beneficia pe deplin de atuurile lor naționale și de a dispune de ele într-un mod absolut suveran în conformitate cu legislația lor internă; |
| --- | --- |

7.

reafirmă dreptul inalienabil și irevocabil al fiecărui popor din regiune de a beneficia pe deplin de atuurile lor naționale și de a dispune de ele într-un mod absolut suveran în conformitate cu legislația lor internă;

| 8. | își exprimă sprijinul pentru cadrul de pace, securitate și cooperare pentru Republica Democratică Congo și regiune semnat la Addis Abeba și solicită tuturor părților semnatare să își onoreze angajamentele imediat și cu bună credință; solicită, prin urmare, Consiliului de Securitate al ONU să adopte măsurile adecvate în conformitate cu punctul 6 din Rezoluția sa nr. 2098 (2013) în ceea ce privește părțile care nu și-au îndeplinit angajamentele stabilite în acest cadru; |
| --- | --- |

8.

își exprimă sprijinul pentru cadrul de pace, securitate și cooperare pentru Republica Democratică Congo și regiune semnat la Addis Abeba și solicită tuturor părților semnatare să își onoreze angajamentele imediat și cu bună credință; solicită, prin urmare, Consiliului de Securitate al ONU să adopte măsurile adecvate în conformitate cu punctul 6 din Rezoluția sa nr. 2098 (2013) în ceea ce privește părțile care nu și-au îndeplinit angajamentele stabilite în acest cadru;

| 9. | salută sprijinul UE pentru acordul-cadru și o încurajează să depună toate eforturile, alături de alte organizații internaționale, pentru a promova pacea și a îmbunătăți cooperarea dintre R.D. Congo, Uganda, Rwanda, Burundi și Tanzania; |
| --- | --- |

9.

salută sprijinul UE pentru acordul-cadru și o încurajează să depună toate eforturile, alături de alte organizații internaționale, pentru a promova pacea și a îmbunătăți cooperarea dintre R.D. Congo, Uganda, Rwanda, Burundi și Tanzania;

| 10. | își exprimă sprijinul pentru toate măsurile vizând restabilirea păcii și a securității în regiunea Marilor Lacuri inițiate și desfășurate de ONU, UA, UE, ICGLR și SADC și le îndeamnă să își continue eforturile și, în special, să înființeze un program pentru dezvoltarea armonioasă a regiunii pentru a le oferi tinerilor și, în general, populației din regiunea Marilor Lacuri o alternativă la război care să le ofere un viitor mai bun; |
| --- | --- |

10.

își exprimă sprijinul pentru toate măsurile vizând restabilirea păcii și a securității în regiunea Marilor Lacuri inițiate și desfășurate de ONU, UA, UE, ICGLR și SADC și le îndeamnă să își continue eforturile și, în special, să înființeze un program pentru dezvoltarea armonioasă a regiunii pentru a le oferi tinerilor și, în general, populației din regiunea Marilor Lacuri o alternativă la război care să le ofere un viitor mai bun;

| 11. | salută Rezoluția nr. 2098 (2013) a Consiliului de Securitate al ONU privind R.D. Congo și solicită urgent liderilor din regiunea Marilor Lacuri și comunității internaționale în general să se asigure că rezoluția este implementată pe deplin și în mod adecvat; |
| --- | --- |

11.

salută Rezoluția nr. 2098 (2013) a Consiliului de Securitate al ONU privind R.D. Congo și solicită urgent liderilor din regiunea Marilor Lacuri și comunității internaționale în general să se asigure că rezoluția este implementată pe deplin și în mod adecvat;

| 12. | salută desfășurarea de forțe în Nord-Kivu aparținând Brigăzii de intervenție stabilite în temeiul rezoluției în cadrul MONUSCO; salută implicarea activă a brigăzii în stoparea rebeliunii M23 și îi solicită să continue să sprijine trupele guvernului congolez în scopul de a demobiliza toate celelalte grupări armate de pe teritoriul R.D. Congo și de a pune capăt activităților lor infracționale din regiunea Marilor Lacuri; |
| --- | --- |

12.

salută desfășurarea de forțe în Nord-Kivu aparținând Brigăzii de intervenție stabilite în temeiul rezoluției în cadrul MONUSCO; salută implicarea activă a brigăzii în stoparea rebeliunii M23 și îi solicită să continue să sprijine trupele guvernului congolez în scopul de a demobiliza toate celelalte grupări armate de pe teritoriul R.D. Congo și de a pune capăt activităților lor infracționale din regiunea Marilor Lacuri;

| 13. | îndeamnă comunitatea internațională, în special donatorii de ajutor, să sprijine eforturile autorităților din R.D. Congo, după victoria militară împotriva M23, de a opera reforme structurale instituționale, politice, economice și sociale, în special în domeniile apărării, securității și justiției, cu scopul de a consolida democrația, statul de drept și buna guvernanță la toate nivelurile administrației publice; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă comunitatea internațională, în special donatorii de ajutor, să sprijine eforturile autorităților din R.D. Congo, după victoria militară împotriva M23, de a opera reforme structurale instituționale, politice, economice și sociale, în special în domeniile apărării, securității și justiției, cu scopul de a consolida democrația, statul de drept și buna guvernanță la toate nivelurile administrației publice;

| 14. | solicită R.D. Congo și vecinilor ei să se angajeze într-o cooperare regională mai strânsă și mai eficace, pentru a aborda în comun consecințele conflictelor permanente din regiune și, în plus, pentru a trata problemele politice și cele legate de securitate și a promova dezvoltarea economică în regiunea Marilor Lacuri; solicită comunității internaționale, în special ICGLR, UA, UE, ONU și SUA să sprijine o astfel de cooperare; |
| --- | --- |

14.

solicită R.D. Congo și vecinilor ei să se angajeze într-o cooperare regională mai strânsă și mai eficace, pentru a aborda în comun consecințele conflictelor permanente din regiune și, în plus, pentru a trata problemele politice și cele legate de securitate și a promova dezvoltarea economică în regiunea Marilor Lacuri; solicită comunității internaționale, în special ICGLR, UA, UE, ONU și SUA să sprijine o astfel de cooperare;

| 15. | subliniază, în acest sens, nevoia de a revitaliza Comunitatea economică a țărilor din regiunea Marilor Lacuri și de a i se furniza mijloacele necesare pentru a promova pacea, integrarea, creșterea economică și crearea de locuri de muncă pentru a le oferi oamenilor din regiune o viață mai bună; |
| --- | --- |

15.

subliniază, în acest sens, nevoia de a revitaliza Comunitatea economică a țărilor din regiunea Marilor Lacuri și de a i se furniza mijloacele necesare pentru a promova pacea, integrarea, creșterea economică și crearea de locuri de muncă pentru a le oferi oamenilor din regiune o viață mai bună;

| 16. | salută progresul înregistrat în negocierile de la Kampala sub auspiciile ICGLR și îndeamnă mediatorul și toate părțile să încheie rapid aceste discuții, astfel încât să rezolve problemele urgente, cum ar fi extrădarea foștilor rebeli M23 care s-au refugiat în țările învecinate și a persoanelor citate pentru crime de război, crime împotriva umanității și abuzuri grave la adresa drepturilor omului; |
| --- | --- |

16.

salută progresul înregistrat în negocierile de la Kampala sub auspiciile ICGLR și îndeamnă mediatorul și toate părțile să încheie rapid aceste discuții, astfel încât să rezolve problemele urgente, cum ar fi extrădarea foștilor rebeli M23 care s-au refugiat în țările învecinate și a persoanelor citate pentru crime de război, crime împotriva umanității și abuzuri grave la adresa drepturilor omului;

| 17. | solicită ca demobilizarea, dezarmarea, reabilitarea și reintegrarea (DDRR) foștilor rebeli să se facă în deplină conformitate cu standardele internaționale de bază din acest domeniu și cu cerințele specifice soldaților, astfel cum se menționează în rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE privind amenințările loviturilor de stat militare la adresa democrației și a stabilității politice în țările ACP și rolul comunității internaționale; |
| --- | --- |

17.

solicită ca demobilizarea, dezarmarea, reabilitarea și reintegrarea (DDRR) foștilor rebeli să se facă în deplină conformitate cu standardele internaționale de bază din acest domeniu și cu cerințele specifice soldaților, astfel cum se menționează în rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE privind amenințările loviturilor de stat militare la adresa democrației și a stabilității politice în țările ACP și rolul comunității internaționale;

| 18. | ia act de consultările naționale din R.D. Congo dintre majoritatea prezidențială, opoziția politică și societatea civilă convocate de președintele Joseph Kabila și încurajează autoritățile din R.D. Congo să acționeze pe baza concluziilor și recomandărilor acestor consultări cu scopul de a promova reconcilierea națională și înlăturarea definitivă a tuturor cauzelor profunde ale crizelor politice recurente din R.D. Congo; |
| --- | --- |

18.

ia act de consultările naționale din R.D. Congo dintre majoritatea prezidențială, opoziția politică și societatea civilă convocate de președintele Joseph Kabila și încurajează autoritățile din R.D. Congo să acționeze pe baza concluziilor și recomandărilor acestor consultări cu scopul de a promova reconcilierea națională și înlăturarea definitivă a tuturor cauzelor profunde ale crizelor politice recurente din R.D. Congo;

| 19. | subliniază nevoia de a identifica fără întârziere, cu ajutorul Oficiului Înaltului Reprezentant pentru Refugiați al ONU și al Crucii Roșii Internaționale, foștii rebeli M23 și refugiații congolezi din Rwanda și Uganda, astfel încât să permită repatrierea lor voluntară în țara lor de origine, pentru ca oricine dorește să poată participa la programul DDRR; |
| --- | --- |

19.

subliniază nevoia de a identifica fără întârziere, cu ajutorul Oficiului Înaltului Reprezentant pentru Refugiați al ONU și al Crucii Roșii Internaționale, foștii rebeli M23 și refugiații congolezi din Rwanda și Uganda, astfel încât să permită repatrierea lor voluntară în țara lor de origine, pentru ca oricine dorește să poată participa la programul DDRR;

| 20. | subliniază că eliminarea impunității este una dintre condițiile prealabile pentru restabilirea păcii și a securității în regiunea Marilor Lacuri și își reiterează apelul adresat autorităților judiciare din statele membre ale ICGLR și Curții Penale Internaționale de a acționa în justiție și a pedepsii autorii încălcărilor drepturilor omului, crimelor împotriva umanității, crimelor de război, violurilor și recrutării de copii-soldați din regiunea Marilor Lacuri; |
| --- | --- |

20.

subliniază că eliminarea impunității este una dintre condițiile prealabile pentru restabilirea păcii și a securității în regiunea Marilor Lacuri și își reiterează apelul adresat autorităților judiciare din statele membre ale ICGLR și Curții Penale Internaționale de a acționa în justiție și a pedepsii autorii încălcărilor drepturilor omului, crimelor împotriva umanității, crimelor de război, violurilor și recrutării de copii-soldați din regiunea Marilor Lacuri;

| 21. | insistă că toate grupările armate din regiunea Marilor Lacuri trebuie să își depună armele imediat în cazul în care nu au făcut deja acest lucru și să se întoarcă la viața civilă obișnuită din țările lor; |
| --- | --- |

21.

insistă că toate grupările armate din regiunea Marilor Lacuri trebuie să își depună armele imediat în cazul în care nu au făcut deja acest lucru și să se întoarcă la viața civilă obișnuită din țările lor;

| 22. | îndeamnă toate țările din regiunea Marilor Lacuri care au primit refugiați civili sau militari din alte țări să adere strict la dispozițiile Convenției de la Geneva din 1951 privind statutul refugiaților și ale Convenției Organizației Unități Africane (OUA) din 1976 privind aspecte specifice ale problemei refugiaților în Africa și, în special, dispozițiile privind interdicția aplicată acestor persoane de a se angaja în activități politice sau militare împotriva țărilor lor de origine; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă toate țările din regiunea Marilor Lacuri care au primit refugiați civili sau militari din alte țări să adere strict la dispozițiile Convenției de la Geneva din 1951 privind statutul refugiaților și ale Convenției Organizației Unități Africane (OUA) din 1976 privind aspecte specifice ale problemei refugiaților în Africa și, în special, dispozițiile privind interdicția aplicată acestor persoane de a se angaja în activități politice sau militare împotriva țărilor lor de origine;

| 23. | solicită Băncii Mondiale să își onoreze promisiunea făcută de președintele său la 22 mai 2013 în Kinshasa de a investi 1 miliard USD în proiecte de dezvoltare în regiunea Marilor Lacuri și recomandă ca această finanțare să fie alocată prioritar în zonele afectate de conflicte; |
| --- | --- |

23.

solicită Băncii Mondiale să își onoreze promisiunea făcută de președintele său la 22 mai 2013 în Kinshasa de a investi 1 miliard USD în proiecte de dezvoltare în regiunea Marilor Lacuri și recomandă ca această finanțare să fie alocată prioritar în zonele afectate de conflicte;

| 24. | îndeamnă UA, ICGLR și statele sale membre, ONU și UE să ia măsuri ferme și eficiente pentru a combate exploatarea și comercializarea ilegală a resurselor naturale din R.D. Congo și din alte țări din regiunea Marilor Lacuri și, în special, să impună sancțiuni întreprinderilor implicate în astfel de practici, în conformitate cu principiile transparenței adoptate la nivel internațional; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă UA, ICGLR și statele sale membre, ONU și UE să ia măsuri ferme și eficiente pentru a combate exploatarea și comercializarea ilegală a resurselor naturale din R.D. Congo și din alte țări din regiunea Marilor Lacuri și, în special, să impună sancțiuni întreprinderilor implicate în astfel de practici, în conformitate cu principiile transparenței adoptate la nivel internațional;

| 25. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Uniunii Africane, Consiliului ACP-UE, Consiliului UE, și Comisiei Europene, Vicepreședintei Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al ONU, trimisului special al Secretarului General al ONU pentru regiunea Marilor Lacuri, statelor membre ale Conferinței internaționale a regiunii Marilor Lacuri și președinților, șefilor de state și de guverne și parlamentelor statelor implicate. |
| --- | --- |

25.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Uniunii Africane, Consiliului ACP-UE, Consiliului UE, și Comisiei Europene, Vicepreședintei Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al ONU, trimisului special al Secretarului General al ONU pentru regiunea Marilor Lacuri, statelor membre ale Conferinței internaționale a regiunii Marilor Lacuri și președinților, șefilor de state și de guverne și parlamentelor statelor implicate.

Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare

Articolul 1

Adunarea Parlamentară Paritară

(1)   Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE (denumită în continuare „Adunarea”) a fost înființată în temeiul articolului 17 din Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte.

(2)   Adunarea este formată din două camere cuprinzând un număr egal de reprezentanți ai UE și ai statelor ACP. Membrii Adunării sunt, pe de o parte, deputați în Parlamentul European și, pe de altă parte, parlamentari sau, dacă acest lucru nu este posibil, în cazuri excepționale, cum ar fi cazurile de forță majoră, care trebuie notificate în scris, în prealabil, Biroului Adunării menționat la articolul 2 (denumit în continuare „Biroul”), reprezentanți desemnați de către parlamentul fiecărui stat ACP. În cazul în care într-un stat ACP nu există parlament, participarea – fără drept de vot – a unui reprezentant al statului ACP respectiv este supusă aprobării prealabile a Adunării.

(3)   Prerogativele membrilor Adunării sunt dovedite printr-un înscris eliberat, în cazul reprezentanților statelor ACP, de către autoritățile competente din statele respective, iar în cazul reprezentanților Parlamentului European, de către Președintele acestei instituții.

Articolul 2

Biroul

(1)   Fiecare cameră își alege reprezentanții în Birou conform practicii proprii.

(2)   Biroul este compus din doi copreședinți de același rang și din 24 de vicepreședinți. Jumătate dintre membrii Biroului sunt desemnați de către reprezentanții statelor ACP, iar cealaltă jumătate de către reprezentanții Parlamentului European, în conformitate cu o procedură stabilită de către fiecare dintre aceste camere.

(3)   Biroul pregătește lucrările Adunării, monitorizează măsurile luate ca urmare a activităților și rezoluțiilor acesteia și stabilește toate contactele necesare cu Consiliul de miniștri ACP-UE și cu Comitetul ambasadorilor ACP-UE.

(4)   Biroul răspunde de coordonarea lucrărilor Adunării. Biroul îi poate desemna pe unii dintre membrii săi în calitate de vicepreședinți responsabili pentru chestiuni specifice, în conformitate cu principiul parității dintre deputații parlamentelor statelor ACP și deputații în Parlamentul European.

(5)   Biroul se reunește, la inițiativa copreședinților săi, cel puțin de patru ori pe an; două dintre reuniuni au loc în zilele care precedă sesiunile Adunării.

(6)   Biroul propune Adunării ordinea de zi a dezbaterilor. Acesta are responsabilitatea de a veghea ca, în măsura posibilului, jumătate din punctele înscrise pe ordinea de zi să trateze chestiuni de interes comun.

Biroul poate propune limitarea timpului afectat luării de cuvânt în cadrul dezbaterilor.

(7)   Biroul este responsabil pentru chestiunile privind componența și competențele comisiilor permanente menționate la articolul 25 (denumite în continuare „comisii permanente”).

(8)   Biroul este responsabil pentru autorizarea întocmirii de către comisiile permanente a rapoartelor și propunerilor de rezoluție.

(9)   De asemenea, Biroul poate prezenta comisiilor permanente chestiuni spre examinare; comisiile pot cere ulterior autorizația de a elabora un raport privind o temă specifică.

(10)   Biroul este responsabil pentru monitorizarea măsurilor luate în urma rezoluțiilor și deciziilor adoptate de către Adunare. În cazul rezoluțiilor depuse de către o comisie permanentă, Biroul poate delega președintelui și raportorului comisiei permanente respective responsabilitatea monitorizării.

(11)   Biroul este responsabil pentru discutarea, in camera, a cazurilor individuale de drepturile omului.

(12)   Reuniunile Biroului nu sunt publice.

Articolul 3

Prezența altor instituții

(1)   Consiliul de miniștri ACP-UE, în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolul 15 din Acordul de parteneriat, este invitat să prezinte Adunării raportul său anual privind punerea în aplicare a Acordului de parteneriat. Prezentarea este urmată de o dezbatere.

(2)   Consiliul de miniștri ACP și Comitetul ambasadorilor ACP, precum și Consiliul Uniunii Europene, Înaltul Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate („Înaltul Reprezentant”) și Comisia Europeană pot, la invitația Biroului, să asiste la sesiunile Adunării.

(3)   Consiliul de miniștri al statelor ACP, precum și Consiliul Uniunii Europene, Înaltul Reprezentant și Comisia Europeană pot asista la reuniunile Biroului, la invitația acestuia, pentru punctele de pe ordinea de zi care privesc domeniile lor de responsabilitate respective.

Articolul 4

Observatori și alți invitați

(1)   Următoarele state, ca observatori permanenți, pot trimite un reprezentant pentru a participa la sesiunile Adunării:

| (a) | Statele care sunt în procesul de ratificare a Acordului de parteneriat. |
| --- | --- |

(a)

Statele care sunt în procesul de ratificare a Acordului de parteneriat.

| (b) | Statele membre ale grupului ACP. |
| --- | --- |

(b)

Statele membre ale grupului ACP.

Observatorii permanenți se pot adresa Adunării.

(2)   Alte organizații sau organisme pot asista, ca observatori, la sesiunile Adunării, la reuniunile comisiilor permanente și la reuniunile parlamentare regionale la invitația copreședinților, cu acordul Biroului.

Ei pot însă, de la caz la caz, să ia cuvântul în cadrul sesiunii sau al reuniunilor comisiilor, cu acordul Adunării sau, respectiv, al Biroului comisiei în cauză.

(3)   Observatorii, permanenți sau nu, nu au drept de vot.

(4)   Participarea, cu statut consultativ, a altor invitați, precum reprezentanții societății civile la sesiunile Adunării, la reuniunile comisiilor permanente și la întrunirile regionale ale Adunării se aprobă de către Birou pentru fiecare caz în parte.

Articolul 5

Sesiunile Adunării

(1)   Adunarea se reunește de două ori pe an, pentru o perioadă de trei zile; sesiunile sale sunt convocate de copreședinții săi și se desfășoară, alternativ, în câte un stat ACP și în câte un stat membru al Uniunii Europene, dacă este posibil, în statul care deține președinția prin rotație a Consiliului Uniunii Europene.

(2)   Pentru stabilirea locului de desfășurare a sesiunii, se respectă un sistem de rotație între regiunile grupului statelor ACP și statele membre ale Uniunii Europene.

(3)   La cererea Biroului sau a Consiliului de miniștri ACP-UE, copreședinții pot convoca Adunarea pentru o sesiune extraordinară.

Articolul 6

Reuniunile regionale ale Adunării

(1)   În conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din Acordul de parteneriat, Adunarea desfășoară reuniuni parlamentare regionale. Convocarea acestor reuniuni se decide pe baza unei cereri a Biroului sau a regiunilor respective.

(2)   În sensul prezentului Regulament de procedură, termenul „regiune” desemnează entitățile definite de către parlamentele naționale ale statelor ACP. Fiecare entitate astfel definită se supune aprobării finale a Adunării.

(3)   La aceste reuniuni regionale participă câte un parlamentar din fiecare stat ACP din regiune și un număr echivalent de deputați în Parlamentul European.

(4)   Adunarea desfășoară reuniuni regionale de cel mult trei ori pe an, de fiecare dată pe o durată maximă de trei zile. Dacă se desfășoară mai mult de două astfel de reuniuni, una dintre ele are loc în marja sesiunii care se desfășoară într-un stat ACP. La finalul acestor reuniuni, se adoptă concluzii sub formă de comunicate. Prezentul Regulament de procedură se aplică mutatis mutandis reuniunilor regionale.

(5)   Reuniunile regionale se concentrează asupra chestiunilor de interes regional și de actualitate, în special asupra documentelor de strategie regională și națională pentru regiunea în cauză. La sesiunea următoare a Adunării, se prezintă un raport de monitorizare pentru fiecare dintre reuniunile regionale.

(6)   Pentru fiecare regiune ACP, se elaborează un raport înainte de fiecare reuniune regională, care va fi dezbătut în contextul reuniunii regionale respective.

Articolul 7

Ordinea de zi

(1)   Biroul stabilește proiectul de ordine de zi a ședinței. Copreședinții supun acest proiect Adunării spre aprobare. Subiectele privesc cooperarea pentru dezvoltare între Uniunea Europeană și statele ACP în cadrul Acordului de parteneriat.

Proiectul de ordine de zi al fiecărei sesiuni include următoarele categorii de teme:

| (i) | rapoarte prezentate de comisiile permanente. Acestea sunt limitate la trei pe sesiune. Lungimea propunerilor de rezoluție din rapoarte este stabilită în anexa II la prezentul Regulament de procedură; |
| --- | --- |

(i)

rapoarte prezentate de comisiile permanente. Acestea sunt limitate la trei pe sesiune. Lungimea propunerilor de rezoluție din rapoarte este stabilită în anexa II la prezentul Regulament de procedură;

| (ii) | teme urgente propuse de o comisie permanentă sau prezentate de Birou. Temele urgente pot fi înscrise pe ordinea de zi numai cu titlu de excepție și se limitează la un număr de două teme pe sesiune. Celelalte propuneri de teme urgente se transmit comisiilor permanente competente; |
| --- | --- |

(ii)

teme urgente propuse de o comisie permanentă sau prezentate de Birou. Temele urgente pot fi înscrise pe ordinea de zi numai cu titlu de excepție și se limitează la un număr de două teme pe sesiune. Celelalte propuneri de teme urgente se transmit comisiilor permanente competente;

| (iii) | o temă principală pentru o dezbatere la nivel înalt. |
| --- | --- |

(iii)

o temă principală pentru o dezbatere la nivel înalt.

(2)   În ceea ce privește temele urgente, un reprezentant al statelor ACP, un grup politic sau zece membri pot depune o propunere de rezoluție. Propunerile de rezoluție trebuie să se limiteze la temele urgente înscrise pe proiectul de ordine de zi a sesiunii și nu pot depăși lungimea stabilită în anexa II. Propunerile de rezoluție trebuie depuse cel târziu cu patru săptămâni înainte de deschiderea sesiunii în cursul căreia trebuie dezbătute și votate.

(3)   În cazuri de urgență, copreședinții pot actualiza proiectul de ordine de zi între reuniunile Biroului, prin procedura scrisă și/sau prin procedura tacită.

(4)   Propunerile de rezoluție privind temele urgente sunt prezentate Biroului. Acesta verifică dacă fiecare propunere de rezoluție întrunește condițiile prevăzute la alineatul (2), dacă este înscrisă pe ordinea de zi și dacă este disponibilă în versiunile engleză și franceză. Concluziile Biroului sunt prezentate Adunării spre aprobare.

(5)   Biroul transmite spre informare comisiei competente propunerile de rezoluție privind temele urgente.

Articolul 8

Cvorumul

(1)   Cvorumul Adunării este întrunit în cazul în care sunt prezenți o treime din reprezentanții atât ai statelor ACP, cât și ai Parlamentului European.

(2)   Orice vot este valabil, indiferent de numărul de votanți, cu excepția cazului în care președintele de ședință constată, la cererea prealabilă a unui număr de cel puțin zece membri exprimată înainte de începerea votului, că nu există cvorum la momentul votului. Dacă se constată că nu există cvorum, votul se înscrie pe ordinea de zi a ședinței următoare.

Articolul 9

Președinția ședințelor

(1)   Copreședinții decid de comun acord care dintre ei prezidează fiecare ședință a Adunării.

(2)   Președintele de ședință deschide, suspendă și închide ședințele Adunării. Președintele de ședință veghează la respectarea Regulamentului de procedură, menține ordinea, acordă cuvântul, declară închise dezbaterile, supune chestiunile la vot și anunță rezultatele voturilor.

(3)   Președintele de ședință nu poate lua cuvântul în cursul unei dezbateri decât pentru a rezuma situația sau pentru a chema vorbitorii la ordine; dacă dorește să participe la dezbateri, trebuie să părăsească fotoliul prezidențial.

(4)   Cei doi copreședinți pot alege să fie înlocuiți la fotoliul prezidențial de către un vicepreședinte.

Articolul 10

Repartizarea locurilor

Membrii sunt așezați în ordine alfabetică în funcție de numele lor, în cazul reprezentanților Parlamentului European, și în funcție de țara lor,în cazul reprezentanților statelor ACP, litera în funcție de care se stabilește primul loc fiind înlocuită, pentru fiecare nouă sesiune, de următoarea literă consecutivă din alfabet.

Articolul 11

Limbile oficiale

(1)   Limbile oficiale ale Adunării sunt bulgara, croata, ceha, daneza, engleza, estona, finlandeza, franceza, germana, greaca, italiana, letona, lituaniana, maghiara, malteza, olandeza, polona, portugheza, româna, slovaca, slovena, spaniola și suedeza.

În cazul tuturor reuniunilor care au loc în locurile obișnuite de desfășurare a activității ale Parlamentului European, se asigură interpretare în toate limbile de lucru ale deputaților în Parlamentul European prezenți efectiv. În cazul tuturor reuniunilor care au loc în afara locurilor obișnuite de desfășurare a activității ale Parlamentului European, se asigură interpretare în conformitate cu normele interne aplicabile ale Parlamentului European, astfel cum sunt cuprinse în regulamentul privind reuniunile Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE și a organismelor sale adoptat prin decizia Biroului Parlamentului European la 10 februarie 2003 (22). În timpul fiecărei reuniuni, se asigură servicii de traducere în limbile engleză și franceză.

(2)   Actele adoptate de către Adunare se publică în toate limbile oficiale. Documentele pregătitoare și documentele de lucru se publică cel puțin în limbile engleză și franceză.

Articolul 12

Caracterul public al procedurilor

Ședințele Adunării sunt publice, dacă aceasta nu decide altfel.

Articolul 13

Proces-verbal

(1)   Procesul verbal al fiecărei ședințe, care include deciziile Adunării și numele vorbitorilor, se distribuie la următoarea ședință.

(2)   Procesul-verbal se publică de către Parlamentul European în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și de către Secretariatul ACP în forma pe care o consideră corespunzătoare. Procesul-verbal al ultimei ședințe din cadrul unei sesiuni se supune spre aprobare la începutul sesiunii următoare, iar orice corectură se publică de către Parlamentul European în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și de către Secretariatul ACP în forma pe care o consideră corespunzătoare.

Articolul 14

Declarațiile copreședinților și comunicatele de presă

(1)   Copreședinții pot emite, atunci când este posibil după consultarea membrilor Biroului prin procedura scrisă și/sau prin procedura tacită, declarații comune de urgență privind orice problemă de interes pentru parteneriatul ACP-UE. Astfel de declarații se bazează pe rezoluții sau declarații existente. După emiterea declarațiilor, copreședinții îi informează mai întâi în acest sens Biroul, în vederea examinării declaraților, și apoi, cât mai curând posibil, pe toți membrii Adunării.

(2)   Comunicatele de presă se elaborează în limbile engleză și franceză. Aceste documente nu au caracter de documente oficiale.

Articolul 15

Dreptul de a lua cuvântul

(1)   Un membru al Adunării poate lua cuvântul doar dacă a fost invitat de către președintele de ședință. Reprezentanții țărilor menționate în rezoluții sau în timpul dezbaterilor au dreptul de a răspunde în limita timpului acordat.

(2)   În cadrul dezbaterilor Adunării, timpul afectat luării de cuvânt se împarte în mod egal între reprezentanții Parlamentului European și cei ai statelor ACP. La propunerea președintelui de ședință, Adunarea poate decide limitarea timpului afectat luării de cuvânt. Membrii pot prezenta contribuții scrise, în limita a 2 000 de caractere, în completarea declarațiilor lor. Contribuțiile scrise se arhivează în limba originală.

(3)   În ceea ce îi privește pe deputații în Parlamentul European, timpul afectat luării de cuvânt se alocă în conformitate cu sistemul d'Hondt.

(4)   Membrii Consiliului de miniștri ACP-UE sau reprezentanții lor desemnați, precum și reprezentanții organelor și instituțiilor vizate la articolul 3 alineatul (2) sunt ascultați la cerere.

(5)   Secretarul General al Parlamentului European și Secretarul General al Secretariatului ACP pot lua cuvântul în cadrul reuniunilor Biroului și la sesiunile Adunării atunci când primesc acest mandat în mod corespunzător de la camerele lor respective și dacă li se solicită acest lucru de copreședintele care prezidează reuniunile și sesiunile respective.

(6)   Cu excepția cazului prevăzut la alineatul (6), un vorbitor poate fi întrerupt doar de președintele de ședință și doar în cazul în care timpul afectat luării de cuvânt a expirat.

(7)   În cazul în care un vorbitor se îndepărtează de la subiect, președintele de ședință îi atrage atenția asupra faptului. În cazul în care vorbitorul continuă să se îndepărteze de la subiect, președintele de ședință îi poate retrage dreptul la cuvânt pentru o perioadă pe care o consideră corespunzătoare.

Articolul 16

Dreptul la vot și modalitățile de vot

(1)   Fiecare membru cu drept de vot dispune de un singur vot, care nu poate fi delegat.

(2)   Adunarea votează în mod normal prin ridicarea mâinii. În cazul în care rezultatul votului prin ridicarea mâinii nu este clar, Adunarea este invitată să se pronunțe folosind cartonașe colorate sau prin vot electronic.

(3)   Adunarea votează cu buletine secrete dacă cel puțin zece membri au depus o cerere scrisă în acest sens până la ora 10:00 a.m. din ziua votului.

(4)   Adunarea poate adopta o decizie doar cu majoritatea voturilor. În cazul în care cel puțin cinci membri solicită un vot separat pe camere până la ora 10:00 a.m. din ziua votului, se procedează la un vot în care membrii parlamentelor statelor ACP și deputații în Parlamentului European votează separat pe camere și alternativ. În acest caz, decizia este considerată adoptată doar dacă se întrunește majoritatea voturilor exprimate, atât din partea membrilor parlamentelor statelor ACP, cât și din partea membrilor Parlamentului European care participă la vot.

(5)   În caz de balotaj, propunerea nu este adoptată. Aceasta poate fi prezentată din nou, în cadrul următoarei reuniuni a Adunării.

(6)   În cazul în care cel puțin cinci membri depun o solicitare în acest sens până la ora 10:00 a.m. din ziua votului, Adunarea procedează la votarea în mod separat a diferitelor părți ale textului unui alineat sau al unui amendament.

(7)   Orice solicitare prezentată în conformitate cu alineatele (3), (4) și (6) poate fi retrasă de autor în orice moment înaintea votării.

Articolul 17

Explicații privind votul

Orice membru poate prezenta o explicație orală privind votul final cu durata de cel mult un minut jumătate sau o explicație scrisă de cel mult 200 cuvinte. Explicațiile scrise se arhivează în limba originală.

Articolul 18

Rezoluțiile Adunării

(1)   Adunarea se pronunță asupra propunerilor de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de către comisiile permanente, în conformitate cu articolul 7.

(2)   De asemenea, Adunarea se pronunță cu privire la propunerile de rezoluție privind temele urgente, în conformitate cu articolul 7.

(3)   Președintele care asigură președinția ședinței invită, după caz, autorii propunerilor de rezoluție privind teme urgente asemănătoare să elaboreze o propunere de rezoluție de compromis. După dezbateri, fiecare propunere de rezoluție de compromis precum și amendamentele aferente acesteia sunt supuse votului Adunării. În cazul în care se adoptă o propunere de rezoluție de compromis, toate celelalte propuneri prezentate pe aceeași temă devin caduce.

(4)   Rezoluțiile adoptate de către Adunare se transmit Comisiei Europene, Consiliului de miniștri ACP-UE și tuturor părților interesate. La următoarea întrunire a Adunării, Comisia Europeană și Consiliul de miniștri ACP-UE întocmesc un raport privind modul în care s-a dat curs rezoluțiilor adoptate.

Articolul 19

Amendamente

(1)   Amendamentele pot fi depuse de un reprezentant al statelor ACP cu drept de vot, de un grup politic sau de zece membri. Aceste amendamente trebuie să aibă legătură cu textul pe care doresc să îl modifice și să fie depuse în scris. Pe baza acestor criterii, Președintele decide cu privire la admisibilitatea acestora.

(2)   Termenul de depunere a amendamentelor este anunțat la începutul sesiunii.

(3)   În cadrul votării, amendamentele au prioritate asupra textului la care se referă.

(4)   În cazul în care două sau mai multe amendamente se aplică aceleiași părți de text, cel care prin conținut se îndepărtează cel mai mult de textul inițial are prioritate și trebuie votat primul. Dintre amendamentele orale, pot fi luate în considerare doar cele care corectează erori materiale sau lingvistice. Toate celelalte amendamente orale sunt la discreția Adunării. În cazul în care se opun zece membri, amendamentul oral respectiv nu este luat în considerare.

Articolul 20

Întrebări cu solicitare de răspuns scris

(1)   Orice membru al Adunării poate adresa Consiliului de miniștri ACP-UE sau Comisiei Europene întrebări cu solicitare de răspuns scris.

(2)   Întrebările sunt prezentate în scris Biroului care, în cazul în care decide că pot fi admise, le comunică, după caz, Consiliului de miniștri ACP-UE sau Comisiei Europene. Consiliul de miniștri ACP-UE sau Comisia Europeană este invitată să răspundă în scris în termen de două luni de la comunicarea întrebării.

(3)   Întrebările la care s-a răspuns, însoțite de răspunsul aferent, se publică de către Parlamentul European în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și de către statele ACP în forma considerată corespunzătoare de către fiecare dintre ele.

(4)   Întrebările la care nu s-a răspuns în termenul prevăzut se publică în aceleași condiții, cu indicația că până în momentul respectiv nu au primit niciun răspuns.

Articolul 21

Timp afectat întrebărilor

(1)   În cadrul fiecărei sesiuni, există un interval de timp dedicat întrebărilor adresate Consiliului de miniștri ACP-UE și Comisiei Europene, programat de către Birou într-un moment în care cele două instituții sunt reprezentate la cel mai înalt nivel.

(2)   Fiecare membru al Adunării poate adresa Consiliului de miniștri ACP-UE sau Comisiei Europene o întrebare. Pentru întrebările semnate de mai mulți membri, un singur semnatar este invitat să adreseze respectivele întrebări.

(3)   Întrebările sunt adresate în scris Biroului, în termenele stabilite de către acesta.

(4)   În caz de urgență și cu acordul instituției căreia îi este adresată întrebarea, copreședinții sau Biroul pot decide înscrierea unei întrebări pe ordinea de zi, chiar dacă termenele stabilite de către Birou au fost depășite.

(5)   Copreședinții Adunării decid asupra admisibilității întrebărilor. Admisibilitatea este stabilită în cadrul și pe baza Acordului de parteneriat. Întrebările care au legătură cu subiecte incluse deja în ordinea de zi pentru a fi dezbătute cu instituția în cauză sunt declarate inadmisibile. Întrebările declarate admise se comunică Consiliului de miniștri ACP-UE sau Comisiei Europene. Copreședinții decid asupra ordinii de tratare a întrebărilor orale. Autorul întrebărilor este informat imediat asupra deciziei.

(6)   Întrebările nu pot conține mai mult de 100 de cuvinte. Ele trebuie prezentate sub formă de întrebări, nu de declarații.

(7)   Adunarea alocă un interval de timp specific examinării întrebărilor adresate Consiliului de miniștri ACP-UE și Comisiei Europene. Întrebările la care nu s-a răspuns din lipsă de timp primesc un răspuns scris, cu excepția cazului în care autorii acestora le retrag.

(8)   O întrebare nu poate primi răspuns decât dacă autorul său este prezent sau dacă numele înlocuitorului său a fost transmis în scris copreședinților înainte de începerea timpului afectat întrebărilor.

(9)   În cazul în care nici autorul și nici înlocuitorul acestuia nu sunt prezenți, la întrebare se răspunde în scris.

(10)   Consiliul de miniștri ACP-UE sau Comisia Europeană furnizează răspunsuri în scris în prealabil. Autorul întrebării inițiale poate, dacă timpul o permite, să adreseze o întrebare suplimentară scurtă, dacă este prezent, sau prin înlocuitorul său, cu condiția ca autorul întrebării originale să fi transmis copreședinților, în scris, înainte de începerea timpului afectat întrebărilor, numele înlocuitorului. Președintele de ședință poate respinge orice întrebare care nu are legătură cu întrebarea inițială. Alte întrebări pot fi apoi adresate Consiliului de miniștri ACP-UE sau Comisiei Europene prin intervențiile la cerere, dacă timpul o permite.

(11)   La cererea a cel puțin zece membri ai Adunării, răspunsul Consiliului de miniștri ACP-UE sau al Comisiei Europene poate fi urmat de o dezbatere. Președintele de ședință stabilește durata acestei dezbateri.

Articolul 22

Raportul privind punerea în aplicare a Acordului de parteneriat de Consiliul de miniștri ACP-UE

Raportul privind punerea în aplicare a Acordului de parteneriat de Consiliul de miniștri ACP-UE, care se referă, printre altele și la măsurile luate ca urmare a rezoluțiilor și recomandărilor adoptate de Adunare, se tipărește în limbile oficiale și se distribuie pentru o dezbatere anuală în Adunare.

Articolul 23

Controlul punerii în aplicare a Acordului de parteneriat

Fără a aduce prejudicii rapoartelor regionale menționate la articolul 6, la propunerea Biroului, Adunarea poate numi câte un coraportor atât din ACP, cât și din partea UE pentru elaborarea unui raport privind o anume regiune sau privind orice altă chestiune legată de punerea în aplicare a Acordului de parteneriat.

Articolul 24

Cereri de aviz din partea Consiliului de miniștri ACP-UE

(1)   Dacă Adunarea este invitată să prezinte un aviz privind o decizie, un proiect de decizie, un proiect de rezoluție, un proiect de recomandare sau un proiect de aviz al Consiliului de miniștri ACP-UE, solicitarea în acest sens este prezentată Biroului, care o transmite Adunării, însoțită de o recomandare.

(2)   Biroul poate lua o hotărâre definitivă privind chestiunile declarate urgente de Consiliul de miniștri ACP-UE.

Articolul 25

Comisiile parlamentare permanente

(1)   În cadrul punerii în aplicare a Acordului de parteneriat, Adunarea creează trei comisii permanente (23) însărcinate cu următoarele domenii:

| — | promovarea procesului democratic prin dialog și consultare, |
| --- | --- |

—

promovarea procesului democratic prin dialog și consultare,

| — | aspecte economice, financiare, comerciale și utilizarea Fondului european de dezvoltare, |
| --- | --- |

—

aspecte economice, financiare, comerciale și utilizarea Fondului european de dezvoltare,

| — | aspecte sociale și de mediu. |
| --- | --- |

—

aspecte sociale și de mediu.

(2)   În conformitate cu dispozițiile generale privind funcționarea Adunării, comisiile permanente sunt compuse din membri ai Adunării, în conformitate cu articolul 1, și funcționează strict paritar.

(3)   Regulamentul de procedură al comisiilor permanente este adoptat de Adunare la propunerea Biroului.

Articolul 26

Comisii temporare de monitorizare

(1)   La propunerea Adunării, Biroul poate să înființeze un număr de comisii temporare de monitorizare care să urmărească o temă specifică legată de Acordul de parteneriat sau de aspectele acoperite prin Acord. Pot exista cel mult două comisii de acest tip care să își desfășoare activitatea în același timp. Comisiile de monitorizare trebuie să își finalizeze activitatea în termen de un an.

(2)   Biroul decide cu privire la responsabilitățile, componența și mandatul comisiilor.

Articolul 27

Ateliere

(1)   Pentru a permite o mai bună înțelegere între popoarele Uniunii Europene și ale statelor ACP și pentru sensibilizarea opiniei publice cu privire la aspectele de dezvoltare, Adunarea organizează periodic ateliere, atât în Uniunea Europeană, cât și în statele ACP.

(2)   Atelierele sunt organizate sub responsabilitatea Biroului și permit în special invitarea persoanelor care pot furniza Adunării informații de actualitate cu privire la realitățile politice, economice, sociale și culturale care prezintă interes.

(3)   Cel mult trei ateliere se țin înainte de deschiderea fiecărei sesiuni a Adunării. Fiecare raportor prezintă un raport succint, oral, urmat de o dezbatere, dacă e posibil.

Articolul 28

Misiuni și delegații

(1)   Biroul poate decide să trimită misiuni de informare și studiu în statele ACP, în statele membre UE sau pe lângă organizațiile internaționale, sub rezerva constrângerilor bugetare. Biroul sau Adunarea poate, de asemenea, să decidă trimiterea de delegații comune pentru observarea alegerilor prezidențiale sau legislative, la invitația țărilor respective, atât timp cât securitatea misiunilor este asigurată și cât, în cazul deputaților în Parlamentul European, acest lucru este compatibil cu normele interne ale Parlamentului European. În cadrul principiului cooperării strânse prevăzut la articolul 29, Biroul poate, de asemenea, să trimită delegații la reuniunile Comitetului Economic și Social European și ale partenerilor sociali, inclusiv la cele care nu au loc la Bruxelles.

Un raport se transmite Biroului și sesiunii următoare a Adunării. La următoarea reuniune a Biroului, se dă curs în mod concret recomandărilor formulate în raport.

(2)   Copreședinții sau vicepreședinții pot participa la întâlniri la nivel înalt sau la reuniuni ale unor organe parlamentare internaționale atunci când sunt invitați să participe în calitate oficială, individual sau împreună, în numele Adunării. Aceste misiuni trebuie să reprezinte Adunarea în ansamblu, iar activitățile pe care le presupun trebuie să reflecte interese comune ale ACP-UE.

Articolul 29

Consultarea societății civile

Adunarea se asigură că Uniunea Europeană și statele ACP au un contact permanent și că se consultă periodic cu reprezentanții partenerilor economici și sociali din ACP-UE, precum și cu alți reprezentanți ai societății civile, pentru a afla opiniile acestora în legătură cu realizarea obiectivelor Acordului de parteneriat. Acești reprezentanți ai societății civile au posibilitatea de a asista la reuniunile regionale și la cele ale comisiilor permanente, precum și de a lua parte la ateliere. Biroul examinează, pentru fiecare caz în parte, condițiile în care se adresează invitații de participare.

Articolul 30

Președintele de onoare

La propunerea Biroului și cu titlu excepțional, Adunarea poate decerna titlul de Președinte de onoare unuia dintre foștii săi copreședinți. Această distincție reprezintă recunoștința Adunării pentru serviciile deosebite aduse de persoana respectivă în cursul apartenenței sale la Adunare pentru cauza acesteia.

Articolul 31

Secretariat

Secretarul General al Parlamentului European și Secretarul General al Secretariatului statelor ACP iau toate măsurile necesare pentru a asista Adunarea și a asigura buna desfășurare a lucrărilor sale. Aceștia îl pot desemna pe un înalt funcționar din cadrul secretariatelor lor respective în calitate de Cosecretar General al Adunării. Cei doi sunt responsabili în fața Biroului.

Articolul 32

Reglementarea financiară

Adunarea își adoptă regulamentul financiar pe baza propunerilor Biroului.

Articolul 33

Interpretarea Regulamentului de procedură

Președintele sau, la solicitarea acestuia, Biroul decide asupra aspectelor legate de interpretarea prezentului Regulament de procedură.

Articolul 34

Solicitarea de respectare a Regulamentului de procedură

(1)   Orice membru poate solicita respectarea Regulamentului de procedură sau prezenta o moțiune de procedură și are prioritate atunci când se acordă cuvântul. Membrul respectiv poate lua cuvântul pentru cel mult două minute pentru prezentarea solicitării de respectare a Regulamentului de procedură sau pentru prezentarea moțiunii de procedură.

(2)   Președintele de ședință poate acorda, la cerere, cuvântul timp de cel mult două minute unui membru care solicită să se exprime împotriva moțiunii.

(3)   Nu se acordă cuvântul altor vorbitori.

(4)   Președintele de ședință comunică decizia sa cu privire la solicitarea de respectare a Regulamentului de procedură sau moțiunea de procedură. În prealabil, poate consulta Biroul.

Articolul 35

Revizuirea Regulamentului de procedură

(1)   Orice modificare a prezentului Regulament de procedură se decide de către Adunare pe baza propunerilor Biroului, după consultarea Comisiei pentru afaceri politice.

(2)   Modificările propuse se adoptă doar în cazul în care obțin majoritatea voturilor în fiecare din cele două grupuri de reprezentanți în Adunare.

(3)   În lipsa unor dispoziții contrare în momentul votului, modificările la prezentul Regulament de procedură intră în vigoare în prima zi din perioada de sesiune care urmează adoptării acestora.

ANEXA I

Competențele, responsabilitățile, membrii și procedurile comisiilor permanente

Articolul 1

Se creează trei comisii parlamentare permanente, cu următoarele competențe și responsabilități:

| I. | COMISIA PENTRU AFACERI POLITICE

  Această comisie este competentă în chestiuni privind:






  1. | dialogul politic (articolul 8 din Acordul de parteneriat ACP-UE), dezvoltarea și chestiunile instituționale; |
| --- | --- | --- |

I.

COMISIA PENTRU AFACERI POLITICE

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

1.

dialogul politic (articolul 8 din Acordul de parteneriat ACP-UE), dezvoltarea și chestiunile instituționale;

| 2. | respectarea și promovarea drepturilor omului, democrația și buna administrare a afacerilor publice (articolul 9 din Acordul de parteneriat ACP-UE); |
| --- | --- |

2.

respectarea și promovarea drepturilor omului, democrația și buna administrare a afacerilor publice (articolul 9 din Acordul de parteneriat ACP-UE);

| 3. | politicile de promovare activă a păcii, precum și prevenirea și soluționarea conflictelor (articolul 11 din Acordul de parteneriat ACP-UE); |
| --- | --- |

3.

politicile de promovare activă a păcii, precum și prevenirea și soluționarea conflictelor (articolul 11 din Acordul de parteneriat ACP-UE);

| 4. | aspectele legate de migrație (articolul 13 din Acordul de parteneriat ACP-UE); |
| --- | --- |

4.

aspectele legate de migrație (articolul 13 din Acordul de parteneriat ACP-UE);

| 5. | relațiile Adunării cu organizațiile internaționale pertinente. |
| --- | --- |

5.

relațiile Adunării cu organizațiile internaționale pertinente.

Această comisie asigură coordonarea lucrărilor misiunilor de informare și studiu, inclusiv ale misiunilor trimise pentru observarea alegerilor, în conformitate cu articolul 28 din Regulamentul de procedură al Adunării.

| II. | COMISIA PENTRU DEZVOLTARE ECONOMICĂ, FINANȚE ȘI COMERȚ

  Această comisie este competentă în chestiuni privind:






  1. | dezvoltarea economică și cooperarea comercială, precum și consolidarea capacităților pentru dezvoltare și parteneriat; |
| --- | --- | --- |

II.

COMISIA PENTRU DEZVOLTARE ECONOMICĂ, FINANȚE ȘI COMERȚ

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

1.

dezvoltarea economică și cooperarea comercială, precum și consolidarea capacităților pentru dezvoltare și parteneriat;

| 2. | reformele macroeconomice și structurale, dezvoltarea economică sectorială și turismul (articolele 22-24 din Acordul de parteneriat ACP-UE); |
| --- | --- |

2.

reformele macroeconomice și structurale, dezvoltarea economică sectorială și turismul (articolele 22-24 din Acordul de parteneriat ACP-UE);

| 3. | noile acorduri comerciale ACP-UE, accesul la piață și integrarea progresivă a statelor ACP în economia mondială (articolele 34-37 din Acordul de Parteneriat ACP-UE); |
| --- | --- |

3.

noile acorduri comerciale ACP-UE, accesul la piață și integrarea progresivă a statelor ACP în economia mondială (articolele 34-37 din Acordul de Parteneriat ACP-UE);

| 4. | normele privind comerțul și piața muncii (articolul 50 din Acordul de parteneriat ACP-UE); |
| --- | --- |

4.

normele privind comerțul și piața muncii (articolul 50 din Acordul de parteneriat ACP-UE);

| 5. | dezvoltarea rurală, pescuitul și siguranța alimentară (articolele 53 și 54 din Acordul de parteneriat ACP-UE); |
| --- | --- |

5.

dezvoltarea rurală, pescuitul și siguranța alimentară (articolele 53 și 54 din Acordul de parteneriat ACP-UE);

| 6. | toate chestiunile privind cooperarea pentru finanțarea dezvoltării, inclusiv monitorizarea utilizării Fondului European de Dezvoltare. |
| --- | --- |

6.

toate chestiunile privind cooperarea pentru finanțarea dezvoltării, inclusiv monitorizarea utilizării Fondului European de Dezvoltare.

| III. | COMISIA PENTRU AFACERI SOCIALE ȘI MEDIU

  Această comisie este competentă în chestiuni privind:






  1. | dezvoltarea socială și umană; |
| --- | --- | --- |

III.

COMISIA PENTRU AFACERI SOCIALE ȘI MEDIU

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

1.

dezvoltarea socială și umană;

| 2. | infrastructura și serviciile sociale, inclusiv aspectele legate de sănătate și educație (articolul 25 din Acordul de Parteneriat ACP-UE); |
| --- | --- |

2.

infrastructura și serviciile sociale, inclusiv aspectele legate de sănătate și educație (articolul 25 din Acordul de Parteneriat ACP-UE);

| 3. | chestiunile privind tineretul și cultura (articolele 26 și 27 din Acordul de parteneriat ACP-UE); |
| --- | --- |

3.

chestiunile privind tineretul și cultura (articolele 26 și 27 din Acordul de parteneriat ACP-UE);

| 4. | chestiunile legate de egalitatea între sexe (articolul 31 din Acordul de parteneriat ACP-UE); |
| --- | --- |

4.

chestiunile legate de egalitatea între sexe (articolul 31 din Acordul de parteneriat ACP-UE);

| 5. | mediul și resursele naturale (articolul 32 din Acordul de parteneriat ACP-UE). |
| --- | --- |

5.

mediul și resursele naturale (articolul 32 din Acordul de parteneriat ACP-UE).

Articolul 2

(1)   Fiecare membru al Adunării are dreptul de a fi membru al uneia dintre comisiile permanente.

(2)   Comisiile se compun din 52 de membri și reunesc un număr egal de deputați în Parlamentul European, pe de o parte, și de parlamentari reprezentanți ai statelor ACP, pe de altă parte. Dacă numărul de state din ACP se mărește, numărul membrilor comisiilor permanente se mărește proporțional.

(3)   De asemenea, membrii pot asista la reuniunile comisiilor în care nu sunt membri, cu titlu consultativ, sau, dacă subiectul dezbaterilor este legat de țara sau regiunea pe care o reprezintă, la invitația biroului comisiei.

(4)   Participarea reprezentanților care nu sunt membri ai unui Parlament nu este permisă decât dacă dezbaterile sunt legate de țara lor; totuși, aceștia nu au drept de vot.

(5)   Cu excepția cazului în care o comisie decide altfel, toate reuniunile sunt publice.

Articolul 3

(1)   Componența comisiilor reflectă, în măsura posibilului, componența Adunării.

(2)   Comisiile aleg dintre membrii lor un birou al comisiei pentru o perioadă de un an.

(3)   Biroul comisiei este format din doi copreședinți (un reprezentant al Parlamentului European și un reprezentant al statelor ACP) și din patru covicepreședinți (doi reprezentanți ai statelor ACP și doi reprezentanți ai Parlamentului European).

(4)   Comisiile sunt prezidate în comun de către un deputat în Parlamentul European și de către un deputat reprezentând un stat ACP.

(5)   Comisiile pot numi raportori pentru examinarea chestiunilor specifice care sunt de competența lor și pentru întocmirea rapoartelor care urmează să fie prezentate Adunării, cu autorizația Biroului, în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul de procedură.

Propunerile de rezoluție din rapoarte pot fi însoțite de o expunere de motive în limita a patru pagini.

(6)   Comisiile permanente pot examina alte puncte de pe ordinea de zi fără a întocmi raport și pot informa Biroul în scris că punctele corespunzătoare au fost examinate.

(7)   Comisiile contribuie, de asemenea, la dialogul cu actorii nestatali, în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din Acordul de parteneriat, în special prin audieri.

(8)   Comisiile prezintă Adunării rapoarte cu privire la activitățile lor.

Articolul 4

(1)   Comisiile se reunesc la convocarea copreședinților lor pentru cel mult patru sesiuni pe an, dintre care două în timpul sesiunilor Adunării.

(2)   Orice membru poate depune amendamente spre a fi examinate în comisie. În ceea ce privește procedura, articolele 3 (Prezența altor instituții), 4 (Observatori), 8 (Cvorum), 9 (Președinția ședințelor), 16 (Dreptul la vot și modalitățile de vot) și 29 (Consultarea societății civile) din Regulamentul de procedură al Adunării se aplică mutatis mutandis reuniunilor comisiilor.

ANEXA II

Lungimea textelor

Textelor depuse în vederea traducerii și reproducerii li se aplică următoarele limite maxime:

| — | expunerii de motive, documentelor de lucru pregătitoare și rapoartelor misiunilor de informare și studiu: șase pagini; |
| --- | --- |

—

expunerii de motive, documentelor de lucru pregătitoare și rapoartelor misiunilor de informare și studiu: șase pagini;

| — | propunerilor de rezoluție incluse în rapoarte și temelor urgente: patru pagini, inclusiv considerentele, dar fără referiri. |
| --- | --- |

—

propunerilor de rezoluție incluse în rapoarte și temelor urgente: patru pagini, inclusiv considerentele, dar fără referiri.

Prin pagină se înțelege un corp de text de 1 500 de caractere (numărate fără spații).

Prezenta anexă poate fi modificată prin simpla decizie a Biroului.

ANEXA III

Reuniuni ale grupărilor politice

Grupurile politice ale Parlamentului European, precum și deputații din Parlamentul European și din parlamentele statelor ACP, în conformitate cu afilierile lor politice, se pot reuni în afara sesiunilor Adunării, dar nu în același timp cu sesiunile. Pentru aceste reuniuni se asigură interpretare.

ANEXA IV

Normele Parlamentului European cu privire la serviciile de interpretare și traducere (articolul 11 din prezentul Regulament de procedură)

Servicii de interpretare și traducere (24)

| (a) | Pentru toate reuniunile organizate în locurile obișnuite de desfășurare a activității Parlamentului European:






  (i) | interpretarea este asigurată în toate limbile de lucru ale membrilor europeni ai APP prezenți efectiv; |
| --- | --- | --- |

(a)

Pentru toate reuniunile organizate în locurile obișnuite de desfășurare a activității Parlamentului European:

(i)

interpretarea este asigurată în toate limbile de lucru ale membrilor europeni ai APP prezenți efectiv;

| (ii) | în înțelesul prezentului paragraf, prezență efectivă înseamnă participarea membrilor respectivi la toate ședințele din timpul unei sesiuni, precum și la reuniunile Biroului și ale comisiilor permanente; |
| --- | --- |

(ii)

în înțelesul prezentului paragraf, prezență efectivă înseamnă participarea membrilor respectivi la toate ședințele din timpul unei sesiuni, precum și la reuniunile Biroului și ale comisiilor permanente;

| (iii) | traducerile din cursul reuniunii în cauză vor fi asigurate în engleză și franceză. |
| --- | --- |

(iii)

traducerile din cursul reuniunii în cauză vor fi asigurate în engleză și franceză.

| (b) | Pentru toate reuniunile organizate în afara locurilor obișnuite de desfășurare a activității Parlamentului European:






  (i) | interpretarea cu ocazia reuniunilor Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE este asigurată, de regulă, în engleză, franceză, germană, spaniolă, italiană și portugheză; interpretarea în celelalte limbi ar putea fi avută în vedere în circumstanțe excepționale, cu ocazia unor reuniuni speciale (de exemplu, atunci când este limba Președinției Consiliului);
  În situația în care se stabilește cu două săptămâni înainte de data la care este programată reuniunea că vor participa mai puțin de trei deputați care folosesc una dintre aceste limbi, serviciile de interpretare nu vor fi asigurate în limba/limbile respectivă/respective.
  Participarea se confirmă în următoarele moduri:






  — | pentru reuniunile care se desfășoară în afara Uniunii Europene: prin rezervarea unui bilet de avion la agenția de voiaj acreditată a Parlamentului European, sau |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Pentru toate reuniunile organizate în afara locurilor obișnuite de desfășurare a activității Parlamentului European:

(i)

interpretarea cu ocazia reuniunilor Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE este asigurată, de regulă, în engleză, franceză, germană, spaniolă, italiană și portugheză; interpretarea în celelalte limbi ar putea fi avută în vedere în circumstanțe excepționale, cu ocazia unor reuniuni speciale (de exemplu, atunci când este limba Președinției Consiliului);

În situația în care se stabilește cu două săptămâni înainte de data la care este programată reuniunea că vor participa mai puțin de trei deputați care folosesc una dintre aceste limbi, serviciile de interpretare nu vor fi asigurate în limba/limbile respectivă/respective.

Participarea se confirmă în următoarele moduri:

—

pentru reuniunile care se desfășoară în afara Uniunii Europene: prin rezervarea unui bilet de avion la agenția de voiaj acreditată a Parlamentului European, sau

| — | pentru reuniunile care se desfășoară în interiorul Uniunii Europene: pe baza listelor comunicate de grupurile politice la cosecretariatul european, împreună cu rezervarea unui bilet de transport și/sau a unei camere de hotel; |
| --- | --- |

—

pentru reuniunile care se desfășoară în interiorul Uniunii Europene: pe baza listelor comunicate de grupurile politice la cosecretariatul european, împreună cu rezervarea unui bilet de transport și/sau a unei camere de hotel;

| (ii) | din momentul începerii reuniunii, interpretarea va fi asigurată în limbile stabilite, chiar dacă mai puțin de trei deputați care folosesc una din aceste limbi sunt prezenți la respectiva reuniune; |
| --- | --- |

(ii)

din momentul începerii reuniunii, interpretarea va fi asigurată în limbile stabilite, chiar dacă mai puțin de trei deputați care folosesc una din aceste limbi sunt prezenți la respectiva reuniune;

| (iii) | dacă, în cazul aplicării regulilor prevăzute la paragraful (i), limba țării-gazdă nu se încadrează în profilul lingvistic de interpretare al sesiunii APP, interpretarea activă și pasivă pentru această limbă poate fi asigurată în mod suplimentar, în măsura în care aceasta este o limbă comunitară; |
| --- | --- |

(iii)

dacă, în cazul aplicării regulilor prevăzute la paragraful (i), limba țării-gazdă nu se încadrează în profilul lingvistic de interpretare al sesiunii APP, interpretarea activă și pasivă pentru această limbă poate fi asigurată în mod suplimentar, în măsura în care aceasta este o limbă comunitară;

| (iv) | traducerile din cursul reuniunii în cauză vor fi asigurate în engleză și franceză. |
| --- | --- |

(iv)

traducerile din cursul reuniunii în cauză vor fi asigurate în engleză și franceză.

---

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 27 noiembrie 2013 la Addis Abeba (Etiopia).

1

(2)  http://en.wikipedia.org/wiki/African_Union_Convention_on_Preventing_and_Combating_Corruption-cite_note-1#cite_note-1

2

(3)  COM(2006) 0421.

3

(4)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 27 noiembrie 2013 la Addis Abeba (Etiopia).

4

(5)  JO C 317, 15.12.2000, p. 3.

5

(6)  JO C 287, 28.10.2005, p. 4.

6

(7)  JO C 287, 4.11.2010, p. 3.

7

(8)  JO C 327, 10.11.2011, p. 11.

8

(9)  http://www.acp.int/content/outcome-documents-7th-summit-acp-heads-state-and-government-and-96th-acp-council-ministers

9

(10)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

10

(11)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/34428351.pdf

11

(12)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/130243.pdf

12

(13)  http://ssc.undp.org/content/dam/ssc/documents/HLC%20Reports/Framework%20of%20Operational%20Guidelines_all%20languages/SSC%2017_3E.pdf

13

(14)  Raport final (2011), 4.5.2011.

14

(15)  Document final (2012), 20.3.2012.

15

(16)  http://www.oecd.org/dac/dac-global-relations/dialogue-triangular-cooperation.htm

16

(17)  A/RES/64/222 A-RES-64-222f.doc

17

(18)  http://www.undp.org/content/dam/undp/library/corporate/Executive%20Board/2013/English/B-11712E-2013-JBM-Leveraging%20South-South%20cooperation%20and%20triangular%20cooperation.pdf

18

(19)  COM(2011)0840, 7.12.2011.

19

(20)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 27 noiembrie 2013 la Addis Abeba (Etiopia).

20

(21)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 27 noiembrie 2013 la Addis Abeba (Etiopia).

21

(22)  A se vedea anexa IV.

22

(23)  Pentru norme mai detaliate, a se vedea anexa I.

23

(24)  A se vedea, de asemenea, Codul de conduită privind multilingvismul, în special articolul 2 alineatul (2) și articolul 8 alineatul (2).

24

---