# Europos Sąjungos C 64/2014

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2014.064.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 64 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 57 tomas2014m. kovo 4d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2014.064.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 64

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

57 tomas2014m. kovo 4d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI
  Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja

  26-oji sesija vyko Adis Abeboje (Etiopija) 2013 m. lapkričio 25–27 d. |
| 2014/C 064/01 | 2013 m. lapkričio 25 d., pirmadienio, posėdžio protokolas | 1 |
| 2014/C 064/02 | 2013 m. lapkričio 26 d., rytinio posėdžio protokolas | 5 |
| 2014/C 064/03 | 2013 m. lapkričio 27 d., trečiadienio, posėdžio protokolas | 8 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI
  Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja

  26-oji sesija vyko Adis Abeboje (Etiopija) 2013 m. lapkričio 25–27 d.

Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja

26-oji sesija vyko Adis Abeboje (Etiopija) 2013 m. lapkričio 25–27 d.

2014/C 064/01

2013 m. lapkričio 25 d., pirmadienio, posėdžio protokolas

1

2014/C 064/02

2013 m. lapkričio 26 d., rytinio posėdžio protokolas

5

2014/C 064/03

2013 m. lapkričio 27 d., trečiadienio, posėdžio protokolas

8

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Nurodyta procedūra nustatoma pagal teisės akto projekte siūlomą teisinį pagrindą.)

Informacija dėl balsavimui skirto laiko

Jeigu nenurodyta priešingai, pranešėjai prieš balsavimą raštu informavo pirmininką apie savo poziciją dėl pataisų.

Parlamento komitetų pavadinimų santrumpos

| AFET | Užsienio reikalų komitetas |
| --- | --- |
| DEVE | Vystymosi komitetas |
| INTA | Tarptautinės prekybos komitetas |
| BUDG | Biudžeto komitetas |
| CONT | Biudžeto kontrolės komitetas |
| ECON | Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas |
| EMPL | Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas |
| ENVI | Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komitetas |
| ITRE | Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas |
| IMCO | Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas |
| TRAN | Transporto ir turizmo komitetas |
| REGI | Regioninės plėtros komitetas |
| AGRI | Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas |
| PECH | Žuvininkystės komitetas |
| CULT | Kultūros ir švietimo komitetas |
| JURI | Teisės reikalų komitetas |
| LIBE | Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas |
| AFCO | Konstitucinių reikalų komitetas |
| FEMM | Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas |
| PETI | Peticijų komitetas |
| DROI | Žmogaus teisių pakomitetis |
| SEDE | Saugumo ir gynybos pakomitetis |

AFET

Užsienio reikalų komitetas

DEVE

Vystymosi komitetas

INTA

Tarptautinės prekybos komitetas

BUDG

Biudžeto komitetas

CONT

Biudžeto kontrolės komitetas

ECON

Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas

EMPL

Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas

ENVI

Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komitetas

ITRE

Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas

IMCO

Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas

TRAN

Transporto ir turizmo komitetas

REGI

Regioninės plėtros komitetas

AGRI

Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas

PECH

Žuvininkystės komitetas

CULT

Kultūros ir švietimo komitetas

JURI

Teisės reikalų komitetas

LIBE

Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas

AFCO

Konstitucinių reikalų komitetas

FEMM

Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas

PETI

Peticijų komitetas

DROI

Žmogaus teisių pakomitetis

SEDE

Saugumo ir gynybos pakomitetis

Frakcijų pavadinimų santrumpos

| PPE | Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija |
| --- | --- |
| S&D | Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija |
| ALDE | Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija |
| Verts/ALE | Žaliųjų frakcija / Europos laisvasis aljansas |
| ECR | Europos konservatorių ir reformistų frakcija |
| GUE/NGL | Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija / Šiaurės šalių žalieji kairieji |
| EFD | Laisvos ir demokratiškos Europos frakcija |
| NI | Nepriklausomi Parlamento nariai |

PPE

Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija

S&D

Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija

ALDE

Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija

Verts/ALE

Žaliųjų frakcija / Europos laisvasis aljansas

ECR

Europos konservatorių ir reformistų frakcija

GUE/NGL

Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija / Šiaurės šalių žalieji kairieji

EFD

Laisvos ir demokratiškos Europos frakcija

NI

Nepriklausomi Parlamento nariai

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja 26-oji sesija vyko Adis Abeboje (Etiopija) 2013 m. lapkričio 25–27 d.

| 4.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 64/1

---

2013 M. LAPKRIČIO 25 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

2014/C 64/01

Turinys

Oficialus iškilmingas posėdis

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis

Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Ne parlamentų atstovų akreditavimas

| 1. | Darbotvarkės (AP101.510) tvirtinimas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Paskutinių dviejų 25-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos posėdžių protokolų tvirtinimas (OL C 328, 2013 m. lapkričio 12 d.) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pirmininkų pranešimai, įskaitant 2013 m. lapkričio 24 d. Biuro posėdyje priimtus sprendimus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Už vystymąsi atsakingo Europos Komisijos nario Andrio Piebalgo pareiškimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Diskusijos su už vystymąsi atsakingu Europos Komisijos nariu Andriu Piebalgu pagal procedūrą „prašau žodžio“ |
| --- | --- |

5.

| 6. | Klausimų Europos Komisijai valanda |
| --- | --- |

6.

| 7. | Veiksmai, kurių ėmėsi Europos Komisija, atsižvelgdama į 25-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijoje priimtas rezoliucijas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pietų šalių savitarpio bendradarbiavimas ir trišalis bendradarbiavimas. AKR šalių galimybės ir uždaviniai |
| --- | --- |

8.

2013 M. LAPKRIČIO 25 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 11.00 val.)

Oficialus iškilmingas posėdis

Į asamblėją kreipėsi šie asmenys:

Abadula Gemeda Dago, Etiopijos Liaudies atstovų rūmų pirmininkas, Joyce Laboso, Jungtinės parlamentinės asamblėjos viena iš pirmininkų, Patrice Tirolien, Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininko pavaduotojas, ir Hailemariam Dessalegn, Etiopijos ministras pirmininkas.

(Posėdis nutrauktas 12.10 val. ir pratęstas 15.10 val.)

PIRMININKAVO: Joyce LABOSO

Pirmininkė

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis

Pirmininkė pasveikino visus dalyvius.

Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Pirmininkas pranešė, kad Jungtinės parlamentinės asamblėjos dalyvių sąrašas, kurį pateikė AKR valstybių valdžios institucijos ir Europos Parlamentas, bus pridėtas prie protokolo.

Ne parlamentų atstovų akreditavimas

Pirmininkė pranešė, kad gauti du prašymai dėl ne parlamentų atstovų akreditavimo pagal Kotonu susitarimo 17 straipsnio 1 dalį ir Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklių 1 straipsnio 2 dalį susidarius išskirtiniam atvejui – nenugalimos jėgos (force majeure) aplinkybėms. Šie atstovai bus įrašyti į protokolo priedą.

1.   Darbotvarkės (AP101.510) tvirtinimas

Patvirtinta tokia darbotvarkė, kokia pateikiama šiame protokole.

2.   Paskutinių dviejų 25-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos posėdžių protokolų tvirtinimas (OL C 328, 2013 m. lapkričio 12 d.)

Protokolai patvirtinti.

3.   Pirmininkų pranešimai, įskaitant 2013 m. lapkričio 24 d. Biuro posėdyje priimtus sprendimus

Pirmininkė pranešė apie 2013 m. lapkričio 24 d. Biuro posėdžio rezultatus.

Priimti šie sprendimai:

| a) | Nuolatiniai komitetai parengs šiuos pranešimus: | Politinių reikalų komitetas







  — | Nacionalinio susitaikymo iššūkiai valstybėse, kuriose neseniai vyko konfliktai ir krizės |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Nuolatiniai komitetai parengs šiuos pranešimus:

Politinių reikalų komitetas

—

Nacionalinio susitaikymo iššūkiai valstybėse, kuriose neseniai vyko konfliktai ir krizės

| | Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas







  — | Privačiojo sektoriaus strateginė plėtra, įskaitant inovacijas tvariam ir integraciniam vystymuisi |
| --- | --- | --- |

Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas

—

Privačiojo sektoriaus strateginė plėtra, įskaitant inovacijas tvariam ir integraciniam vystymuisi

| | Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas







  — | Socialiniai ir ekonominiai vaikų mirtingumo ir prastos mitybos AKR valstybėse padariniai |
| --- | --- | --- |

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas

—

Socialiniai ir ekonominiai vaikų mirtingumo ir prastos mitybos AKR valstybėse padariniai

| b) | asamblėjai bus pateiktas tvirtinti Darbo tvarkos taisyklių pakeitimų projektas; |
| --- | --- |

b)

asamblėjai bus pateiktas tvirtinti Darbo tvarkos taisyklių pakeitimų projektas;

| c) | 11-asis regioninis posėdis vyks 2014 m. vasario 12–14 d. Port Luise (Mauricijus);. |
| --- | --- |

c)

11-asis regioninis posėdis vyks 2014 m. vasario 12–14 d. Port Luise (Mauricijus);.

| d) | 2014 m. sausio 29–31 d. bus surengta faktų nustatymo misija į Zimbabvę; |
| --- | --- |

d)

2014 m. sausio 29–31 d. bus surengta faktų nustatymo misija į Zimbabvę;

| e) | 2013 m. gruodžio 20 d. į Madagaskarą bus siunčiama rinkimų stebėjimo misija stebėti 2-ojo prezidento ir parlamento rinkimų turo; |
| --- | --- |

e)

2013 m. gruodžio 20 d. į Madagaskarą bus siunčiama rinkimų stebėjimo misija stebėti 2-ojo prezidento ir parlamento rinkimų turo;

| f) | Politinių reikalų komitetui konsultacijoms pagal rašytinę procedūrą bus pateiktas asamblėjos ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto bendradarbiavimo susitarimo pakeitimų projektas; |
| --- | --- |

f)

Politinių reikalų komitetui konsultacijoms pagal rašytinę procedūrą bus pateiktas asamblėjos ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto bendradarbiavimo susitarimo pakeitimų projektas;

| g) | Tarpvyriausybinės vystymo institucijos Tarpparlamentinei sąjungai (angl. IPU-IGAD) bus suteiktas stebėtojo statusas asamblėjoje; |
| --- | --- |

g)

Tarpvyriausybinės vystymo institucijos Tarpparlamentinei sąjungai (angl. IPU-IGAD) bus suteiktas stebėtojo statusas asamblėjoje;

| h) | Jungtinės parlamentinės asamblėjos 27-oji sesija vyks 2014 m. kovo 17–19 d. Strasbūre, 28-oji sesija – 2014 m. gruodžio 1–3 d. Vanuatu; |
| --- | --- |

h)

Jungtinės parlamentinės asamblėjos 27-oji sesija vyks 2014 m. kovo 17–19 d. Strasbūre, 28-oji sesija – 2014 m. gruodžio 1–3 d. Vanuatu;

Kalbėjo: Michèle Rivasi ir Michael Gahler.

Pirmininkė pranešė apie šiuos terminus:

| — | kompromisinių rezoliucijų (dėl saugumo Didžiųjų ežerų regione ir padėties Komorų archipelage) pakeitimų pateikimo terminas: 2013 m. lapkričio 26 d. 12.00 val.; |
| --- | --- |

—

kompromisinių rezoliucijų (dėl saugumo Didžiųjų ežerų regione ir padėties Komorų archipelage) pakeitimų pateikimo terminas: 2013 m. lapkričio 26 d. 12.00 val.;

| — | prašymų, susijusių su balsavimo būdais, pateikimo (raštu) terminas: 2013 m. lapkričio 27 d., trečiadienis, 10.00 val. |
| --- | --- |

—

prašymų, susijusių su balsavimo būdais, pateikimo (raštu) terminas: 2013 m. lapkričio 27 d., trečiadienis, 10.00 val.

4.   Už vystymąsi atsakingo Europos Komisijos nario Andrio Piebalgo pareiškimas

Andris Piebalgs, Europos Komisijos narys, atsakingas už vystymąsi, apžvelgė pažangą, pasiektą įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT), atsižvelgiant į vystymosi po 2015 m. programą, ir rengiant planus kitam septynerių metų laikotarpiui. Jis pabrėžė, kad kova su skurdu ir kova už tvarumą yra dvi tos pačios monetos pusės. Reikia vieno tikslų rinkinio ir naujos visuotinės sutarties, apimančios vyriausybes, pavienius asmenis, pilietinę visuomenę ir privatųjį sektorių. Komisijos narys A. Piebalgs aiškiai pareiškė, kad Europos Sąjunga, kaip visada, yra įsipareigojusi padaryti viską, kas jos galioje, kad TVT būtų iš tikrųjų įgyvendinti iki 2015 m. Jis pasidžiaugė 2013 m. rugsėjo mėn. Niujorke įvykusio TVT skirto JT specialaus renginio rezultatais.

5.   Diskusijos su už vystymąsi atsakingu Europos Komisijos nariu Andriu Piebalgu pagal procedūrą „prašau žodžio“

Buvo pasikeista nuomonėmis, didžiausią dėmesį skiriant šioms temoms: lyčių klausimas ir moterų lyties organų žalojimas, švietimas ir profesinis rengimas (šie klausimai įtraukti į darbotvarkę, skirtą laikotarpiui po 2015 m.), darbo vietų kūrimo strategija, apsirūpinimo maistu saugumas ir mityba, biokuras, vystymosi finansavimas, galimybė naudotis atsinaujinančiąja energija, ES donorų koordinavimas, Etiopijos pastangos sumažinti vaikų mirtingumą, 11-jo Europos plėtros fondo (EPF) lėšų paskirstymo raktas ir diferencijavimas, įsipareigojimai dėl finansavimo, kurio reikia siekiant įgyvendinti TVT, padėtis ekonominės partnerystės susitarimų srityje.

Kalbėjo: Ana Gomes, Christophe Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), Abdourahamane Chegou (Nigeris), Komi Selom Klassou (Togas), Michèle Rivasi, Tesfaye Daba (Etiopija), Gay Mitchell, Nita R. K. Deerpalsing (Mauricijus), Olle Schmidt, Mariya Gabriel, Maria Da Graça Carvalho, Horst Schnellhardt, Christa Klaß, Adjedoue Weidou (Čadas), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambikas), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Gana), Odirile Motlhale (Botsvana), Boniface Yehouetome (Beninas), Philippe Boulland, Makhosini Hlongwane (Zimbabvė), Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerūnas), Mo-Mamo Karerwa (Burundis) ir Lucie Milebou (Gabonas).

Komisijos narys A. Piebalgs atsakė į klausimus, kuriuos nariai pateikė pagal procedūrą „prašau žodžio“.

6.   Klausimų Europos Komisijai valanda

Europos Komisijai iš viso buvo pateiktas 21 klausimas.

Komisija anksčiau atsakė į klausimus raštu. Komisijos narys A. Piebalgs atsakė žodžiu į toliau išvardytus papildomus klausimus:

| | Klausimas Nr. 1 dėl klimato kaitos ir TVT finansavimo, kurį pateikė Derek Vaughan; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 1 dėl klimato kaitos ir TVT finansavimo, kurį pateikė Derek Vaughan;

| | Klausimas Nr. 2 dėl to, kaip įtraukti tvaraus vystymosi ir kovos su klimato kaita AKR valstybėse klausimus į darbotvarkę, skirtą laikotarpiui po 2015 m., kurį pateikė Miguel Angel Martínez Martínez; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 2 dėl to, kaip įtraukti tvaraus vystymosi ir kovos su klimato kaita AKR valstybėse klausimus į darbotvarkę, skirtą laikotarpiui po 2015 m., kurį pateikė Miguel Angel Martínez Martínez;

| | Klausimas Nr. 5 dėl ES ir Afrikos strategijos ir ES ir Sahelio strategijos, kurį pateikė Enrique Guerrero; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 5 dėl ES ir Afrikos strategijos ir ES ir Sahelio strategijos, kurį pateikė Enrique Guerrero;

| | Klausimas Nr. 6 dėl griežto žiniasklaidos laisvės ribojimo ir politinių nesutarimų Angoloje, kurį pateikė Ana Gomes; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 6 dėl griežto žiniasklaidos laisvės ribojimo ir politinių nesutarimų Angoloje, kurį pateikė Ana Gomes;

| | Klausimas Nr. 7 dėl kovos su Viešpaties pasipriešinimo armija, kurį pateikė Mariya Gabriel; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 7 dėl kovos su Viešpaties pasipriešinimo armija, kurį pateikė Mariya Gabriel;

| | Klausimas Nr. 8 dėl prekybos žmonėmis ir neteisėtos migracijos, kurį pateikė Olle Schmidt; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 8 dėl prekybos žmonėmis ir neteisėtos migracijos, kurį pateikė Olle Schmidt;

| | Klausimas Nr. 10 dėl kovos su prasta vaikų mityba, kurį pateikė Marielle de Sarnez (ją pakeitė Niccolò Rinaldi); |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 10 dėl kovos su prasta vaikų mityba, kurį pateikė Marielle de Sarnez (ją pakeitė Niccolò Rinaldi);

| | Klausimas Nr. 12 dėl Afrikos imunizavimo finansavimo, kurį pateikė Fiona Hall; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 12 dėl Afrikos imunizavimo finansavimo, kurį pateikė Fiona Hall;

| | Klausimas Nr. 13 dėl viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės susitarimų skiepų srityje skaidrumo, kurį pateikė Michèle Rivasi; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 13 dėl viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės susitarimų skiepų srityje skaidrumo, kurį pateikė Michèle Rivasi;

| | Klausimas Nr. 14 dėl žemės pasisavinimo („JT neprivalomos gairės dėl atsakingo žemės, žuvininkystės ir miškų valdymo įgyvendinimas“), kurį pateikė Jo Leinen; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 14 dėl žemės pasisavinimo („JT neprivalomos gairės dėl atsakingo žemės, žuvininkystės ir miškų valdymo įgyvendinimas“), kurį pateikė Jo Leinen;

| | Klausimas Nr. 15 dėl biokuro ir žemės nuosavybės teisių, kurį pateikė Catherine Bearder; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 15 dėl biokuro ir žemės nuosavybės teisių, kurį pateikė Catherine Bearder;

| | Klausimas Nr. 18 dėl atsparumo ir nelaimių rizikos mažinimo AKR valstybėse, kurį pateikė Gay Mitchell; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 18 dėl atsparumo ir nelaimių rizikos mažinimo AKR valstybėse, kurį pateikė Gay Mitchell;

| | Klausimas Nr. 19 dėl AKR valstybių grupės ateities, kurį pateikė Lautafi F. S. Purcell (Samoa); |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 19 dėl AKR valstybių grupės ateities, kurį pateikė Lautafi F. S. Purcell (Samoa);

| | Klausimas Nr. 20 dėl ES ir AKR partnerystės po 2020 m., kurį pateikė Patrice Tirolien; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 20 dėl ES ir AKR partnerystės po 2020 m., kurį pateikė Patrice Tirolien;

| | Klausimas Nr. 21 dėl trečiosios Kotonu susitarimo peržiūros, kurį pateikė Michael Cashman (jį pakeitė Derek Vaughan). |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 21 dėl trečiosios Kotonu susitarimo peržiūros, kurį pateikė Michael Cashman (jį pakeitė Derek Vaughan).

Dalyviai, pateikę klausimus Nr. 3, 4, 11 ir 17, neturėjo papildomų klausimų.

Klausimus Nr. 9 ir 16 pateikusių asmenų nebuvo.

7.   Veiksmai, kurių ėmėsi Europos Komisija, atsižvelgdama į 25-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijoje priimtas rezoliucijas

Į dokumentų rinkinį įtrauktas dokumentas, susijęs su Komisijos veiksmais, kurių ji ėmėsi atsižvelgdama į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijoje priimtas rezoliucijas.

8.   Pietų šalių savitarpio bendradarbiavimas ir trišalis bendradarbiavimas. AKR šalių galimybės ir uždaviniai

Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas

Pranešėjai: Elvis Mutiri wa Bashara (Kongo Demokratinė Respublika) ir Jean-Jacob Bicep.

Jean-Jacob Bicep pristatė pranešimą abiejų pranešėjų vardu.

Kalbėjo: Christophe Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), Andre R. Worrel (Barbadosas), Hans-Peter Mayer, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerūnas), Marlene Mizzi, Niccolò Rinaldi, Netty Baldeh (Gambija), François Alfonsi, Peter Štastný, Dharamkumar Seeraj (Gajana), Christina Gutierrrez-Cortines, Nita R. K. Deerpalsing (Mauricijus), Piet Van der Walt (Namibija), Adjedoue Weidou (Čadas), Makhosini Hlongwane (Zimbabvė) ir Peter Craig-Mcquaide (Europos Komisija).

Nariai akcentavo naujų formų bendradarbiavimo, kuris suteiktų galimybę besiformuojančioms valstybėms atlikti didesnį vaidmenį, atsižvelgiant į mažėjančią paramą vystymuisi ir būtinybę mokytis iš jų patirties, svarbą. Vis dėlto nariai pabrėžė, kad norint tokiu bendradarbiavimu pasiekti ilgalaikį tvarų vystymąsi ir prisidėti prie ekonomikos augimo, kartu turi būti perduodamos technologijos ir praktinė patirtis. Taip bendradarbiaujant moksliniai tyrimai ir inovacijos taip pat turėtų atlikti labai svarbų vaidmenį.

(Posėdis baigtas 18.35 val.)

Joyce LABOSO

Patrice TIROLIEN

Pirmininkai

Alhaj Muhammad MUMUNI ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

| 4.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 64/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 64/5

---

2013 M. LAPKRIČIO 26 D., RYTINIO POSĖDŽIO PROTOKOLAS

2014/C 64/02

Turinys

| 1. | Skubus klausimas Nr. 1: saugumas Didžiųjų ežerų regione |
| --- | --- |

1.

| 2. | Teisinės valstybės principo laikymasis ir nešališkų ir nepriklausomų teisminių institucijų vaidmuo |
| --- | --- |

2.

| 3. | Afrikos Sąjungos ir Europos Sąjungos tarpinstitucinis bendradarbiavimas |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ganyklinės gyvulininkystės socialinis poveikis ir poveikis aplinkai AKR šalyse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Siekis naujai valdyti vystymosi finansavimą |
| --- | --- |

5.

| i. | Gamtos išteklių naudojimas |
| --- | --- |

i.

| ii. | Mokesčių reforma ir turto perskirstymas |
| --- | --- |

ii.

| iii. | Decentralizuotas bendradarbiavimas |
| --- | --- |

iii.

| 6. | Kiti klausimai |
| --- | --- |

6.

2013 M. LAPKRIČIO 26 D., RYTINIO POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 9.15 val.)

PIRMININKAVO: Louis MICHEL

Pirmininkas

1.   Skubus klausimas Nr. 1: saugumas Didžiųjų ežerų regione

Jose Costa Pereira (EIVT) pateikė pranešimą dėl saugumo Didžiųjų ežerų regione.

Kalbėjo: Mariya Gabriel, Laurent Ngon-Baba (Centrinės Afrikos Respublika), Norbert Neuser, Christophe Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), Fiona Hall, Tesfaye Daba (Etiopija), Mo-Mamo Karerwa (Burundis), Jean-Jacob Bicep, Adjedoue Weidou (Čadas), Jacob Oulanyah (Uganda), Dambert René Ndouane (Kongo Respublika), Slavi Binev, Simon Vuwa Kaunda (Malavis), Hans-Peter Mayer, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Louis Michel ir Ana Gomes.

Kalbėjusieji teigiamai įvertino pastaruoju metu Kongo Demokratinėje Respublikoje (KDR) įvykusius pokyčius, ypač M23 judėjimo sužlugdymą. Vis dėlto nariai pabrėžė, kad vien karinio sprendimo nepakanka, ir atkreipė dėmesį į problemas, susijusias su humanitarine krize ir žmogaus teisių pažeidimais, kurios kelia jiems susirūpinimą. Kalbėjusieji pažymėjo, kad KDR vyriausybė turi įgyvendinti plataus masto politines ir institucines reformas, ypač saugumo sektoriuje. Tam reikės, kad tarptautinė bendruomenė nuolat bendradarbiautų, kaip numatyta 2013 m. vasario mėn. pasirašytame Bendrajame susitarime. Taip pat reikia užkirsti kelią gamtos išteklių grobimui, kuriuo kurstomas konfliktas KDR ir Didžiųjų ežerų regione.

2.   Teisinės valstybės principo laikymasis ir nešališkų ir nepriklausomų teisminių institucijų vaidmuo

Politinių reikalų komitetas

Pranešėjai: Dharamkumar Seeraj (Gajana) ir Filip Kaczmarek.

Filip Kaczmarek ir Dharamkumar Seeraj (Gajana) pristatė pranešimą.

Kalbėjo: Mariya Gabriel, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Fasas), Juan Fernando Lopez Aguilar, Laurent Ngon-Baba (Centrinės Afrikos Respublika), Olle Schmidt, Nita R. K. Deerpalsing (Mauricijus), François Alfonsi, Tesfaye Daba (Etiopija), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Gana), Moses Y. Kollie (Liberija), Hans-Peter Mayer, Abdourahamane Chegou (Nigeris), Derek Vaughan, Adjedoue Weidou (Čadas), Ana Gomes, Komi Selom Klassou (Togas), Jacob Oulanyah (Uganda), Joyce Laboso (Kenija) ir Francesca Mosca (Europos Komisija).

Nariai pabrėžė, kad svarbu užtikrinti įstatymų leidžiamosios, įstatymų vykdomosios ir teisminės valdžios pusiausvyrą ir kad teisinės valstybės principų nesilaikymas lemia korupciją, nepakankamas investicijas ir ekonomikos nuosmukį. Jie atkakliai tvirtino, kad reikia nepriklausomos teisėjų ir prokurorų skyrimo procedūros ir jiems taikytinos drausminės sistemos, ir pažymėjo, kad kompetentingi teisėjai – tai ilgalaikio proceso, reikalaujančio sistemingo piliečių švietimo nuo labai ankstyvo amžiaus, rezultatas. Nariai paskatino AKR valstybes, kuriose padėtis panaši ir kurios paprašė nuolatinės pagalbos stiprinant gebėjimus, keistis tarpusavyje gerosios patirties pavyzdžiais.

Pranešėjai Dharamkumar Seeraj (Gajana) ir Filip Kaczmarek baigė diskusijas.

Francesca Mosca (Europos Komisija) pateikė baigiamąsias pastabas.

3.   Afrikos Sąjungos ir Europos Sąjungos tarpinstitucinis bendradarbiavimas

Pagrindinė diskusija

Erastus Mwencha, Afrikos Sąjungos Komisijos pirmininkas, pateikė pranešimą dėl Afrikos Sąjungos ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo.

Kalbėjo: Gay Mitchell, Ana Gomes, Olle Schmidt, Adjedoue Weidou (Čadas), Jean-Jacob Bicep, Slavi Binev, Peter Štastný, Jo Leinen, Tesfaye Daba (Etiopija), Mariya Gabriel, James Kembi-Gitura (Kenija).

Nors Afrikos Sąjunga nebūtinai turėtų tiksliai vadovautis Sąjungos modeliu, pagrindinių principų, pvz., susijusių su valstybių narių tarpusavio priklausomybės ir solidarumo visais lygmenimis didinimu, vis dėlto reikėtų laikytis. Kai kurie nariai išreiškė apgailestavimą dėl to, kad parama nenaudojama veiksmingai ir kad bendrų vertybių, kuriomis grindžiama partnerystė, praktiškai nesilaikoma. Kiti nariai atkreipė dėmesį į daugybės skirtingos geografijos platformų sudėtingumą. Nariai iš AKR valstybių patikino savo kolegas, kad santykių gerinimas su naujais partneriais nepakenks jų ilgalaikei partnerystei su Europos Sąjunga. Nariai taip pat paragino glaudžiau bendradarbiauti sprendžiant tokius visuotinės svarbos klausimus, kaip antai migracija ir klimato kaita.

Erastus Mwencha atsakė į narių pateiktus klausimus.

Francesca Mosca (Europos Komisija) ir Jose Costa Pereira (EIVT) baigė diskusijas.

(Posėdis nutrauktas 12.15 val. ir pratęstas 15.08 val.)

PIRMININKAVO: Joyce LABOSO

Pirmininkė

4.   Ganyklinės gyvulininkystės socialinis poveikis ir poveikis aplinkai AKR šalyse

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas

Pranešėjai: Abdourahamane Chégou (Nigeris) ir Fiona Hall.

Fiona Hall ir Abdourahamane Chégou (Nigeris) pristatė pranešimą.

Kalbėjo: Boniface Yehouetome (Beninas), Horst Schnellhardt, Norbert Neuser, Catherine Bearder, Michèle Rivasi, Selom Klassou (Togas), Edit Bauer, Christa Klaß ir Peter Craig-McQuaide (Europos Komisija).

Nariai pabrėžė ganyklinės gyvulininkystės svarbą ir indėlį ne tik į Afrikos šalių ekonomiką, bet ir į svarbius sektorius, kaip antai sveikatos apsaugos, aplinkos ir apsirūpinimo maistu saugumo. Nariai taip pat pabrėžė pagrindinį ganyklinės gyvulininkystės, kaip gyvenimo būdo, vaidmenį ir jos ryšį su daugelį šimtmečių puoselėjamomis kultūros ir tradicinėmis vertybėmis.

Pranešėjai baigė diskusijas.

5.   Siekis naujai valdyti vystymosi finansavimą

Diskusijos nepriimant rezoliucijos

i.   Gamtos išteklių naudojimas

Kalbėjo: Louis Michel, Boniface Yehouetome (Beninas), Horst Schnellhardt, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Fasas), Patrice Tirolien, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerūnas), Fiona Hall, Tesfaye Daba (Etiopija), Michèle Rivasi, Ana Rita Geremias Sithole (Mozambikas), Slavi Binev, Abdourahamane Chegou (Nigeris), Christa Klaß, Adjedoue Weidou (Čadas), Makhosini Hlongwane (Zimbabvė) ir Peter Craig-McQuaide (Europos Komisija).

Nariai paragino parlamentus reikalauti iš vyriausybių atskaitomybės, siekiant užtikrinti, kad piliečiai gautų kuo daugiau naudos iš gamtos išteklių gavybos. Jie taip pat pabrėžė skaidrumo didinimo ir gero valdymo skatinimo svarbą kovojant su korupcija, mokestiniu sukčiavimu ir kitokiu neteisėtu finansinių srautų nutekėjimu.

ii.   Mokesčių reforma ir turto perskirstymas

Anthony Mothae Maruping, Afrikos Sąjungos Ekonomikos reikalų komisijos narys, pateikė pranešimą dėl mokesčių reformos ir turto perskirstymo.

Kalbėjo: Edit Bauer, Ole Christensen, Niccolò Rinaldi, François Alfonsi, Abdikadir Aden (Kenija), Slavi Binev, Abdourahamane Chegou (Nigeris), Virgilio de Fontes Pereira (Angola), Makhosini Hlongwane (Zimbabvė), Louis Michel, Ana Gomes ir Peter Craig-McQuaide (Europos Komisija).

Nariai pabrėžė, kad svarbu sukurti veiksmingas mokesčių sistemas ir priimti teisės aktus, kuriais užtikrinama, kad pajamos būtų veiksmingai surenkamos, apskaitomos ir teisingai paskirstomos piliečiams, ir paragino skatinti tvarų ir integracinį vystymąsi ir skurdo panaikinimą.

Anthony Mothae Maruping baigė diskusijas.

iii.   Decentralizuotas bendradarbiavimas

Jalal Abdel-Latif, JT Afrikos ekonomikos komisijos narys, pateikė pranešimą dėl decentralizuoto bendradarbiavimo.

Nariai atkreipė dėmesį į decentralizuoto bendradarbiavimo pridėtinę vertę, nes tai – būdas skatinti aktyviu dalyvavimu grindžiamą požiūrį, kuriuo siekiama skatinti politinę atsakomybę ir galių suteikimą įtraukiant, pvz., pilietinę visuomenę į įvairiomis formomis vykstantį bendradarbiavimą. Jie taip pat pabrėžė svarbų tokio bendradarbiavimo indėlį į skurdo mažinimą ir TVT įgyvendinimą naudojant mažiau išteklių, palyginti su daugiašalio ir dvišalio lygmenų paramos teikėjais. Tačiau norint, kad decentralizuotas bendradarbiavimas būtų sėkmingas, reikia tvirtos ir ilgalaikės politinės paramos. Buvo pabrėžta, kad decentralizuota parama biudžetui – tai priemonė, suteikianti galimybę skirstyti paramą tais atvejais, kai paramos biudžetui teikimas centrinei valdžiai yra nutrauktas.

Kalbėjo: Horst Schnellhardt, Myriam Ouedraogo Zare (Burkina Fasas), Norbert Neuser, Catherine Bearder, Abdikadir Aden (Kenija), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambikas), Abdourahamane Chegou (Nigeris), Peter Šťastný, Selom Klassou (Togas) ir Louis Michel.

Peter Craig-Mcquaide (Europos Komisija) baigė diskusijas.

6.   Kiti klausimai

Vienas iš pirmininkų Louis Michel pranešė, kad dviem pirmininkams leista apsilankyti kalėjime Adis Abeboje 2013 m. lapkričio 27 d.

(Posėdis baigtas 18.30 val.)

Joyce LABOSO

Louis MICHEL

Pirmininkai

Alhaj Muhammad MUMUNI ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

| 4.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 64/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 64/8

---

2013 M. LAPKRIČIO 27 D., TREČIADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

2014/C 64/03

Turinys

| 1. | Ekologiškai tvaraus ekonomikos augimo vaidmuo užtikrinant tvarų Etiopijos vystymąsi |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lietuvos užsienio reikalų ministro pavaduotojo ir pareigas einančio Europos Vadovų Tarybos pirmininko Rolando Kriščiūno pareiškimas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Samoa ministro pirmininko ir Užsienio reikalų ir prekybos ministro ir AKR Tarybos pirmininko pareigas einančio Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo pareiškimas |
| --- | --- |

3.

| 4. | Klausimų Tarybai valanda |
| --- | --- |

4.

| 5. | Diskusijos su Taryba pagal procedūrą „prašau žodžio“ |
| --- | --- |

5.

| 6. | Skubus klausimas Nr. 2 dėl padėties Komorų archipelage |
| --- | --- |

6.

| 7. | 2013 m. lapkričio 25 d., pirmadienio, posėdžio protokolo tvirtinimas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pranešimas dėl 10-ojo regioninio (Vakarų Afrikos regiono) posėdžio, vykusio 2013 m. liepos 17–19 d. Abudžoje (Nigerija). Pirmininkų pranešimas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seminarų suvestinės ataskaitos |
| --- | --- |

9.

| 10. | 2013 m. lapkričio 26 d., antradienio, rytinio ir popietinio posėdžių protokolų tvirtinimas 19 |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kova su moterų lyties organų žalojimu |
| --- | --- |

11.

| 12. | TVT įgyvendinimas Afrikoje |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas |
| --- | --- |

13.

| 14. | Balsavimas dėl nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų |
| --- | --- |

14.

| 15. | Balsavimas dėl skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų |
| --- | --- |

15.

| 16. | Balsavimas dėl AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklių pakeitimų |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kiti klausimai |
| --- | --- |

17.

| 18. | Jungtinės parlamentinės asamblėjos 27-osios sesijos data ir vieta |
| --- | --- |

18.

| I priedas | Jungtinės parlamentinės asamblėjos dalyvių sąrašas abėcėlės tvarka |
| --- | --- |

I priedas

| II priedas | 2013 m. lapkričio 25–27 D. Adis abeboje (etiopija) vykusios sesijos dalyvavių sąrašas |
| --- | --- |

II priedas

| III priedas | Ne parlamentų atstovų akreditavimas |
| --- | --- |

III priedas

| IV priedas | Priimti tekstai |
| --- | --- |

IV priedas

| — | Rezoliucija dėl teisinės valstybės principo laikymosi ir nešališkų ir nepriklausomų teisminių institucijų vaidmens (ACP-EU/101.521/13/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoliucija „Pietų šalių savitarpio bendradarbiavimas ir trišalis bendradarbiavimas. AKR šalių galimybės ir uždaviniai“ (ACP-EU/101.516/13/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl ganyklinės gyvulininkystės socialinio poveikio ir poveikio aplinkai AKR šalyse (ACP-EU/101.526/13/fin) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl saugumo Didžiųjų ežerų regione (ACP-EU/101.541/13/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | JPA darbo tvarkos taisyklių pakeitimai (AP101.347) |
| --- | --- |

—

2013 M. LAPKRIČIO 27 D., TREČIADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 9.10 val.)

PIRMININKAVO: Louis MICHEL

Pirmininkas

1.   Ekologiškai tvaraus ekonomikos augimo vaidmuo užtikrinant tvarų Etiopijos vystymąsi

Keitimasis nuomonėmis su Dessalegne Mesfinu (Etiopijos aplinkos apsaugos institucijos generalinio direktoriaus pavaduotojas)

Dessalegne Mesfin bendrais bruožais nusakė Etiopijos iššūkius išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo srityje ir pristatė priemones, kurias Etiopijos vyriausybė patvirtino siekdama sumažinti klimato kaitos poveikį šaliai ir skatinti ekologišką ekonomiką. Nariai pasveikino Etiopiją patvirtinus plataus užmojo kovos su klimato kaita planus, bet kartu pabrėžė, kad vyriausybė turi patvirtinti priemones, kurias taikant būtų gerbiamos Etiopijos gyventojų teisės.

Kalbėjo: Gay Mitchell, Jo Leinen, Fiona Hall, Michèle Rivasi, Edit Bauer, Ana Gomes ir Louis Michel.

Dessalegne Mesfin baigė diskusijas.

2.   Lietuvos užsienio reikalų ministro pavaduotojo ir pareigas einančio Europos Vadovų Tarybos pirmininko Rolando Kriščiūno pareiškimas

Rolandas Kriščiūnas pristatė Europos Sąjungai pirmininkaujančios Lietuvos prioritetus. Tai – Sahelis, Somalis ir konfliktai Didžiųjų ežerų regione bei Centrinės Afrikos Respublikoje. Jis pabrėžė, kad ES ir AKR šalys partnerės turi bendradarbiauti sprendžiant bendrus uždavinius, pvz., kovojant su klimato kaita, ir apmąstyti, kaip reikėtų toliau plėtoti santykius po 2020 m., kai Kotonu susitarimas baigs galioti. Jis taip pat išsamiai supažindino su nacionaliniu ir regioniniu 11-ojo EPF paramos programavimu.

3.   Samoa ministro pirmininko ir Užsienio reikalų ir prekybos ministro ir AKR Tarybos pirmininko pareigas einančio Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo pareiškimas

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo teigiamai įvertino vieningą narių iš ES ir AKR šalių reakciją į terorizmo grėsmę po išpuolio Kenijos sostinės Nairobio prekybos centre „Westgate“. Jis atkreipė dėmesį į keletą sričių, kuriose abi šalys turėtų glaudžiai bendradarbiauti. Tai – klimato kaita, migracija ir pasaulio prekybos režimas. Jis taip pat pabrėžė žemės ūkio gamybos ir apsirūpinimo maistu saugumo svarbą ir pažymėjo, kad šiems klausimams turėtų būti teikiamas prioritetas vystymosi po 2015 m. programoje.

4.   Klausimų Tarybai valanda

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo (Samoa) AKR Tarybos vardu atsakė į šiuos ir papildomus klausimus:

| | Klausimas Nr. 1 dėl ES ir Afrikos strategijos ir ES ir Sahelio strategijos, kurį pateikė Enrique Guerrero; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 1 dėl ES ir Afrikos strategijos ir ES ir Sahelio strategijos, kurį pateikė Enrique Guerrero;

| | Klausimas Nr. 2 dėl padėties Kenijoje destabilizavimo pavojaus, kurį pateikė Horst Schnellhardt; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 2 dėl padėties Kenijoje destabilizavimo pavojaus, kurį pateikė Horst Schnellhardt;

| | Klausimas Nr. 3 „Neteisėtas aukso gavybos Gajanoje planavimas – ar tai bendra atsakomybė?“, kurį pateikė Jean-Jacob Bicep; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 3 „Neteisėtas aukso gavybos Gajanoje planavimas – ar tai bendra atsakomybė?“, kurį pateikė Jean-Jacob Bicep;

| | Klausimas Nr. 4 dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir Tvaraus vystymosi tikslų, kurį pateikė Fiona Hall, ir klausimas Nr. 6 dėl vystymosi po 2015 m. programos, kurį pateikė Filip Kaczmarek; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 4 dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir Tvaraus vystymosi tikslų, kurį pateikė Fiona Hall, ir klausimas Nr. 6 dėl vystymosi po 2015 m. programos, kurį pateikė Filip Kaczmarek;

| | Klausimas Nr. 5 dėl griežto žiniasklaidos laisvės ribojimo ir politinių nesutarimų Etiopijoje, kurį pateikė Ana Gomes; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 5 dėl griežto žiniasklaidos laisvės ribojimo ir politinių nesutarimų Etiopijoje, kurį pateikė Ana Gomes;

| | Klausimas Nr. 8 dėl žodžio laisvės AKR valstybėse, kurį pateikė Olle Schmidt. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 8 dėl žodžio laisvės AKR valstybėse, kurį pateikė Olle Schmidt.

Dalyviai, pateikę klausimus Nr. 1, 2 ir 3, neturėjo papildomų klausimų.

Klausimus Nr. 7 ir 9 pateikusių asmenų nebuvo.

Rolandas Kriščiūnas Europos Vadovų Tarybos vardu atsakė į šiuos ir papildomus klausimus:

| | Klausimas Nr. 10 dėl ES ir Afrikos strategijos ir ES ir Sahelio strategijos, kurį pateikė Enrique Guerrero Salom; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 10 dėl ES ir Afrikos strategijos ir ES ir Sahelio strategijos, kurį pateikė Enrique Guerrero Salom;

| | Klausimas Nr. 11 dėl kovos su piratavimu prie Somalio krantų priemonių koordinavimo Europos lygmeniu, kurį pateikė Marielle de Sarnez (ją pakeitė Fiona Hall); |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 11 dėl kovos su piratavimu prie Somalio krantų priemonių koordinavimo Europos lygmeniu, kurį pateikė Marielle de Sarnez (ją pakeitė Fiona Hall);

| | Klausimas Nr. 12 dėl padėties Kenijoje destabilizavimo pavojaus, kurį pateikė Horst Schnellhardt; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 12 dėl padėties Kenijoje destabilizavimo pavojaus, kurį pateikė Horst Schnellhardt;

| | Klausimas Nr. 13 dėl apsirūpinimo maistu nesaugumo ir prastos mitybos Sahelio regione, kurį pateikė Gay Mitchell; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 13 dėl apsirūpinimo maistu nesaugumo ir prastos mitybos Sahelio regione, kurį pateikė Gay Mitchell;

| | Klausimas Nr. 15 dėl susirūpinimą keliančių problemų, susijusių su padėtimi Madagaskare ir artėjančiais rinkimais, kurį pateikė Michèle Rivasi; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 15 dėl susirūpinimą keliančių problemų, susijusių su padėtimi Madagaskare ir artėjančiais rinkimais, kurį pateikė Michèle Rivasi;

| | Klausimas Nr. 16 dėl pereinamojo laikotarpio tarp 10-ojo ir 11-ojo EPF, kurį pateikė Patrice Tirolien; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 16 dėl pereinamojo laikotarpio tarp 10-ojo ir 11-ojo EPF, kurį pateikė Patrice Tirolien;

| | Klausimas Nr. 19 dėl Ekologinio klimato fondo, kurį pateikė Jo Leinen; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 19 dėl Ekologinio klimato fondo, kurį pateikė Jo Leinen;

| | Klausimas Nr. 20 dėl laukinių gyvūnų trofėjų, kurį pateikė Catherine Bearder; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 20 dėl laukinių gyvūnų trofėjų, kurį pateikė Catherine Bearder;

| | Klausimas Nr. 21 dėl griežto žiniasklaidos laisvės ribojimo ir politinių nesutarimų Etiopijoje, kurį pateikė Ana Gomes; |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 21 dėl griežto žiniasklaidos laisvės ribojimo ir politinių nesutarimų Etiopijoje, kurį pateikė Ana Gomes;

Dalyvis, pateikęs klausimą Nr. 16, neturėjo papildomų klausimų.

Klausimus Nr. 14, 17 ir 18 pateikusių asmenų nebuvo.

5.   Diskusijos su Taryba pagal procedūrą „prašau žodžio“

Kalbėjo: Olle Schmidt, Catherine Bearder, Tesfaye Daba (Etiopija), James Kemi-Gitura (Kenija), Michèle Rivasi, Laurent Ngon-Baba (Centrinės Afrikos Respublika), Ana Gomes, Manuel Jimenez (Dominikos Respublika), Elmi Obsieh Wais (Džibutis), Ibrahim Bundu (Siera Leonė), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Kennedy Hamudulu (Zambija), Moses Y. Kollie (Liberija), Louis Michel, Christophe Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika) ir Abdurahamane Chegou (Nigeris).

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo ir Rolandas Kriščiūnas atsakė į klausimus ir dalyvavo diskusijose įvairiais klausimais, įskaitant tragediją Lampedūzoje, migraciją, Keniją ir Tarptautinį baudžiamąjį teismą, EPF biudžeto sudarymą, padėtį Centrinės Afrikos Respublikoje, pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos gyventojų santykius bei politinę ir žmogaus teisių padėtį Etiopijoje.

6.   Skubus klausimas Nr. 2 dėl padėties Komorų archipelage

Kalbėjo: Vincent Ringenberg (EIVT), Christophe Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), Philippe Boulland, Patrice Tirolien, Netty Baldeh (Gambija), Michèle Rivasi, Olle Schmidt, Moses Y. Kollie (Liberija), Djaé Ahamada Chanfi (Komorai) ir Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija).

EP nariai atkreipė dėmesį į įvairius pokyčius ir kitus iššūkius Komorų Sąjungoje. Nariai iš AKR valstybių griežtai kritikavo toliau Prancūzijos vykdomą Majoto kontrolę, sprendimą surengti atitinkamus referendumus šioje saloje ir jos, kaip Prancūzijos Respublikos departamento, statusą. Reikšdami kritines pastabas nariai iš AKR valstybių nurodė keletą JT rezoliucijų šiais klausimais, taip pat pozicijas kitais klausimais, susijusiais su teritoriniu suverenumu. Jie taip pat pareiškė prieštaravimus dėl to, kad Majotui 2014 m. sausio 1 d. bus suteiktas ES atokiausio regiono statusas.

7.   2013 m. lapkričio 25 d., pirmadienio, posėdžio protokolo tvirtinimas

Protokolas patvirtintas.

Posėdis baigėsi 12.30 val. ir vėl buvo tęsiamas 15.15 val.

Joyce LABOSO ir

Louis MICHEL

Pirmininkai

Alhaj Muhammad MUMUNI ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

PIRMININKAVO: Joyce LABOSO

Pirmininkė

Pirmininkė

8.   Pranešimas dėl 10-ojo regioninio (Vakarų Afrikos regiono) posėdžio, vykusio 2013 m. liepos 17–19 d. Abudžoje (Nigerija). Pirmininkų pranešimas

Pranešimas dėl 10-ojo regioninio (Vakarų Afrikos regiono) posėdžio, vykusio 2013 m. liepos 17–19 d. Abudžoje (Nigerija). Pirmininkų pranešimas

Pirmininkė Joyce Laboso ir Michèle Rivasi pateikė žodinę 2013 m. liepos 17–19 d. Abudžoje vykusio regioninio posėdžio pagrindinių išvadų ataskaitą ir aptarė posėdyje nagrinėtas pagrindines temas.

Kalbėjo: Alban Sumana Kingsford Bagbin (Gana), Sangoné Sall (Senegalas), Boniface Yehouetome (Beninas), Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritanija), Michèle Rivasi ir Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija).

Nariai išreiškė susirūpinimą dėl kuro laikymo bunkeriuose ir pasiūlė atsekamumo sistemą, kuria siekiama sugriežtinti kuro ir jo galutinės paskirties rinkoje kontrolę.

9.   Seminarų suvestinės ataskaitos

Seminarų suvestinės ataskaitos

Catherine Bearder pateikė žodinę seminaro dėl būsto plėtros programos, kuria siekiama užtikrinti miestų tvarumą, ataskaitą.

Tutai Tura (Kuko salos) pateikė žodinę seminaro dėl galimybių jaunimui ir moterims įsidarbinti sukūrimo plėtojant labai mažas ir mažąsias įmones ataskaitą.

10.   2013 m. lapkričio 26 d., antradienio, rytinio ir popietinio posėdžių protokolų tvirtinimas

2013 m. lapkričio 26 d., antradienio, rytinio ir popietinio posėdžių protokolų tvirtinimas

Protokolai patvirtinti.

11.   Kova su moterų lyties organų žalojimu

Kova su moterų lyties organų žalojimu

Diskusijos su labdaros organizacijos „KMG Ethiopia“ steigėja Bogaletch Gebre nepriimant rezoliucijos

Bogaletch Gebre pristatė darbą, nukreiptą prieš moterų lyties organų žalojimą, kurio iniciatorė ir vadovė ji yra.

Kalbėjo: Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Fasas), Mariya Gabriel, Idriss Amaoud Ali (Džibutis), Maria Muniz de Urquiza, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Nyasha Eunice Chikwinya (Zimbabvė), Michèle Rivasi, James Kembi-Gitura, Edit Bauer, Nita R. K. Derpalsing (Mauricijus), Louis Michel, Vincent Ringenberg (EIVT) ir Ana Gomes.

Plėtojant dialogą su bendruomenėmis per pastarąjį dešimtmetį pavyko sumažinti moterų lyties organų žalojimo atvejų dalį nuo 100 proc. iki apytikriai 3 proc. Taip pat sumažėjo nuotakų pagrobimo ir smurto šeimoje atvejų. Nariai pagyrė Bogaletch Gebre įsipareigojimą, darbo metodą ir rezultatus ir paragino patvirtinti teisėkūros, švietimo ir kitas priemones, kuriomis būtų paremtas ir išplėstas kovos su moterų lyties organų žalojimu darbas.

Bogaletch Gebre baigė diskusijas.

12.   TVT įgyvendinimas Afrikoje

TVT įgyvendinimas Afrikoje

Diskusijos nepriimant rezoliucijos

Kalbėjo: Peter Craig-McQuaide (Europos Komisija), Boniface Yehouetome (Beninas), Filip Kaczmarek, Mo-Mamo Karerwa (Burundis), Ole Christiansen, Mohamed Abdirahman Abdillahi (Džibutis), Catherine Bearder, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Jean-Jacob Bicep, Netty Baldeh (Gambija), Sàbado Teresa Malendza (Mozambikas), Abdourahamane Chegou (Nigeris), Edit Bauer, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Philippe Boulland, Mariya Gabriel, Komi Selom Klassou (Togas), Makhosini Hlongwane (Zimbabvė), Simon Vuwa Kaunda (Malavis), James Kembi-Gitura (Kenija) ir Mussa Azzan Zungu (Tanzanija).

Nariai pažymėjo, kad skurdo mažinimo srityje atsiliekama, palyginti su itin sparčiu augimu Afrikoje per pastaruosius penkerius metus, ir kad šiam tikslui pasiekti trukdo nelygybė. Nepaisant didelės pažangos, pasiektos įgyvendinant TVT vaiko ir motinos sveikatos srityje, vaikų ir motinų mirtingumas Afrikoje tebėra didžiausias. Baigdami nariai pažymėjo, kad valstybės privalo toliau mokytis viena iš kitos ir kad tos valstybės, kurios ilgalaikį ir teisingą augimą derina su politiniu stabilumu ir į žmogaus ugdymą nukreipta politika, sėkmingai įgyvendina daugumą tikslų.

Peter Craig-Mcquaide (Europos Komisija) baigė diskusijas.

13.   Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas

Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto AKR stebėsenos komiteto pirmininko Xaviero Verboveno pranešimas

Xavier Verboven pateikė pranešimą dėl būtino pilietinės visuomenės vaidmens tvaraus vystymosi srityje.

Kalbėjo: Netty Baldeh (Gambija), Michèle Rivasi, Adjedoue Weidou (Čadas) ir Kennedy K. Hamudulu (Zambija).

Nariai aptarė pilietinės visuomenės veiklos sąlygas tam tikrose šalyse.

Xavier Verboven baigė diskusijas.

Pirmininkė nuoširdžiai padėkojo nariams už puikų bendradarbiavimą visą jos kadenciją ir pranešė susirinkusiesiems, kad ją pakeis Fitz A. Jackson (Jamaika).

PIRMININKAVO: Louis MICHEL

Pirmininkas

Pirmininkas

Pirmininkas padėkojo pirmininkei Joyce Laboso ir palinkėjo jai sėkmės.

14.   Balsavimas dėl nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų

Balsavimas dėl nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų

Pirmininkas priminė susirinkusiesiems apie balsavimo procedūras.

| — | Teisinės valstybės principo laikymasis ir nešališkų ir nepriklausomų teisminių institucijų vaidmuo (ACP-EU/101.521/13/A/fin)
  Politinių reikalų komitetas
  Pranešėjai: Dharamkumar Seeraj (Gajana) ir Filip Kaczmarek
  Pakeitimų nepateikta.
  Rezoliucija priimta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Teisinės valstybės principo laikymasis ir nešališkų ir nepriklausomų teisminių institucijų vaidmuo (ACP-EU/101.521/13/A/fin)

Politinių reikalų komitetas

Pranešėjai: Dharamkumar Seeraj (Gajana) ir Filip Kaczmarek

Pakeitimų nepateikta.

Rezoliucija priimta vienbalsiai.

| — | Pietų šalių savitarpio bendradarbiavimas ir trišalis bendradarbiavimas. AKR šalių galimybės ir uždaviniai (ACP-EU/101.516/13/A/fin)
  Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas
  Pranešėjai: Elvis Mutiri wa Bashara (Kongo Demokratinė Respublika) ir Jean-Jacob Bicep.
  Priimtas pakeitimas: 1.
  Iš dalies pakeista rezoliucija priimta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Pietų šalių savitarpio bendradarbiavimas ir trišalis bendradarbiavimas. AKR šalių galimybės ir uždaviniai (ACP-EU/101.516/13/A/fin)

Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas

Pranešėjai: Elvis Mutiri wa Bashara (Kongo Demokratinė Respublika) ir Jean-Jacob Bicep.

Priimtas pakeitimas: 1.

Iš dalies pakeista rezoliucija priimta vienbalsiai.

| — | Ganyklinės gyvulininkystės socialinis poveikis ir poveikis aplinkai AKR šalyse (ACP-EU/101.056/fin.)
  Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas
  Pranešėjai: Abdourahamane Chégou (Nigeris) ir Fiona Hall
  Pakeitimų pateikta nebuvo.
  Rezoliucija priimta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Ganyklinės gyvulininkystės socialinis poveikis ir poveikis aplinkai AKR šalyse (ACP-EU/101.056/fin.)

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas

Pranešėjai: Abdourahamane Chégou (Nigeris) ir Fiona Hall

Pakeitimų pateikta nebuvo.

Rezoliucija priimta vienbalsiai.

15.   Balsavimas dėl skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų

Balsavimas dėl skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų

| — | Saugumas Didžiųjų ežerų regione (ACP-EU/101.541/13/fin.)
  Priimti pakeitimai: 1, 3, 4, 1 žodinis pakeitimas, 6.
  Atmesti pakeitimai: 2.
  Atkritęs pakeitimas: 5
  Iš dalies pakeista rezoliucija priimta. |
| --- | --- |

—

Saugumas Didžiųjų ežerų regione (ACP-EU/101.541/13/fin.)

Priimti pakeitimai: 1, 3, 4, 1 žodinis pakeitimas, 6.

Atmesti pakeitimai: 2.

Atkritęs pakeitimas: 5

Iš dalies pakeista rezoliucija priimta.

| — | Padėtis Komorų archipelage (ACP-UE/101.542/13/fin.)
  Pateiktas prašymas dėl atskiro balsavimo pagal rūmus.
  Atšauktas pakeitimas: 4.
  Atmesti pakeitimai: 1, 2, 3, 5.
  Rezoliucija atmesta. |
| --- | --- |

—

Padėtis Komorų archipelage (ACP-UE/101.542/13/fin.)

Pateiktas prašymas dėl atskiro balsavimo pagal rūmus.

Atšauktas pakeitimas: 4.

Atmesti pakeitimai: 1, 2, 3, 5.

Rezoliucija atmesta.

16.   Balsavimas dėl AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklių pakeitimų

Balsavimas dėl AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklių pakeitimų

Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklių pakeitimai, kuriuos pateikė Biuras pagal Darbo tvarkos taisyklių 35 straipsnį, priimti vienbalsiai.

17.   Kiti klausimai

Kiti klausimai

Pirmininkas Louis Michel papasakojo apie jo ir pirmininkės Joyce Laboso ankstesnį apsilankymą Kaliti kalėjime tos dienos popietę.

Kalbėjo: Michèle Rivasi, pirmininkas Louis Michel, Mohammed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritanija), Ana Gomes ir Jacob Oulanyah (Uganda).

18.   Jungtinės parlamentinės asamblėjos 27-osios sesijos data ir vieta

Jungtinės parlamentinės asamblėjos 27-osios sesijos data ir vieta

27-oji Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesija vyks 2014 m. kovo 17–19 d. Strasbūre (Prancūzija).

Pirmininkas padėkojo Etiopijos valdžios institucijoms už suteiktas puikias patalpas ir gerą sesijos organizaciją ir bendram sekretoriatui bei visiems darbuotojams už jų darbą.

Pirmininkas pranešė asamblėjos dalyviams, kad Graikijos valdžios institucijoms ir ES institucijoms išsiųsti laiškai, kuriuose reiškiamas didelis nusivylimas dėl to, jog Tarybai pirmininkaujanti Graikija negalės pas save surengti sesijos.

(Posėdis baigtas 18.20 val.)

(Posėdis baigtas 18.20 val.)

Joyce LABOSO ir

Louis MICHEL

Pirmininkai

Alhaj Muhammad MUMUNI ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

I PRIEDAS

JUNGTINĖS PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS ABĖCĖLĖS TVARKA

| AKR šalių atstovai | EP atstovai |
| --- | --- |
| J. LABOSO (KENIJA), pirmininkas | L. MICHEL, pirmininkas |
| ANGOLA | F. ALFONSI |
| ANTIGVA IR BARBUDA | L. P. ALVES |
| BAHAMOS | E. BAUER |
| BARBADOSAS | C. BEARDER |
| BELIZAS | J.-J. BICEP |
| BENINAS | U. BULLMANN |
| BOTSVANA | M. CALLANAN |
| BURKINA FASAS | M. CARVALHO |
| BURUNDIS | D. CASA |
| KAMERŪNAS (pirmininko pavaduotojas) | C. CASINI |
| ŽALIASIS KYŠULYS | D. CASPARY |
| CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA | F. CASTEX |
| ČADAS | O. CHRISTENSEN |
| KOMORAI | C. COELHO |
| KONGO Demokratinė Respublika | V. DE KEYSER |
| KONGO Respublika (pirmininko pavaduotojas) | A. DELVAUX |
| KUKO SALOS | L. DE MITA |
| DRAMBLIO KAULO KRANTAS | M. DE SARNEZ |
| DŽIBUTIS (pirmininko pavaduotojas) | I. DURANT |
| DOMINIKA | F. ENGEL |
| DOMINIKOS RESPUBLIKA (pirmininko pavaduotojas) | R. ESTARÀS FERRAGUT |
| ERITRĖJA | E. FERREIRA |
| ETIOPIJA | J. FERREIRA |
| FIDŽIS | V. FORD |
| GABONAS | M. GABRIEL |
| GAMBIJA | M. GAHLER |
| GANA | C. GOERENS (pirmininko pavaduotojas) |
| GRENADA (pirmininko pavaduotojas) | N. GRIESBECK |
| GVINĖJA | E. GUERRERO SALOM |
| BISAU GVINĖJA | F. HALL |
| GAJANA | T. HÄNDEL |
| HAITIS | D. HANNAN |
| JAMAIKA | J. HAUG |
| KIRIBATIS | A. JENSEN |
| LESOTAS | E. JOLY |
| LIBERIJA | F. KACZMAREK |
| MADAGASKARAS | C. KLASS (pirmininko pavaduotoja) |
| MALAVIS (pirmininko pavaduotojas) | E. R. KORHOLA |
| MALIS | W. KUHN |
| MARŠALO SALŲ Respublika | J. O. KURSKI |
| MAURITANIJA (pirmininko pavaduotojas) | R. A. LEGUTKO |
| MAURICIJUS (pirmininko pavaduotojas) | M. LE PEN |
| MIKRONEZIJOS Federacinės Valstijos | J. F. LÓPEZ AGUILAR |
| MOZAMBIKAS (pirmininko pavaduotojas) | I. LÖVIN |
| NAMIBIJA | E. McMILLAN-SCOTT |
| NAURU | T. MANDERS |
| NIGERIS (pirmininko pavaduotojas) | D. MARTIN |
| NIGERIJA | M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIUJĖ | G. MATO ADROVER |
| PALAU | H. P. MAYER |
| PAPUA NAUJOJI GVINĖJA | G. MITCHELL |
| RUANDA | M. MIZZI |
| SENT KITSAS IR NEVIS | V. MOREIRA |
| SENT LUSIJA | N. NEUSER |
| SENT VINSENTAS IR GRENADINAI | J. NICHOLSON (pirmininko pavaduotojas) |
| SAMOA (pirmininko pavaduotojas) | Y. OMARJEE (pirmininko pavaduotojas) |
| SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ | M. OUZKÝ (pirmininko pavaduotojas) |
| SENEGALAS | M. RIVASI (pirmininko pavaduotoja) |
| SEIŠELIAI | Z. ROITHOVÁ (pirmininko pavaduotoja) |
| SIERA LEONĖ | L. RONZULLI (pirmininko pavaduotoja) |
| SALIAMONO SALOS | C. SCHLYTER |
| SOMALIS | O. SCHMIDT |
| PIETŲ AFRIKA | H. SCHNELLHARDT |
| SURINAMAS | G. SCOTTÀ |
| SVAZILANDAS | J. SENYSZYN |
| TANZANIJA | F. E. SPERONI (pirmininko pavaduotojas) |
| RYTŲ TIMORAS | P. ŠŤASTNÝ (pirmininko pavaduotojas) |
| TOGAS | M. STRIFFLER |
| TONGA | R. STURDY |
| TRINIDADAS IR TOBAGAS | P. TIROLIEN |
| TUVALU | P. TOIA |
| UGANDA | D. VAUGHAN (pirmininko pavaduotojas) |
| VANUATU (pirmininko pavaduotoja) | O. VLASÁK |
| ZAMBIJA | M. WEBER |
| ZIMBABVĖ | R. WIELAND |
| | I. ZANICCHI |
| | G. ZIMMER |

AKR šalių atstovai

EP atstovai

J. LABOSO (KENIJA), pirmininkas

L. MICHEL, pirmininkas

ANGOLA

F. ALFONSI

ANTIGVA IR BARBUDA

L. P. ALVES

BAHAMOS

E. BAUER

BARBADOSAS

C. BEARDER

BELIZAS

J.-J. BICEP

BENINAS

U. BULLMANN

BOTSVANA

M. CALLANAN

BURKINA FASAS

M. CARVALHO

BURUNDIS

D. CASA

KAMERŪNAS (pirmininko pavaduotojas)

C. CASINI

ŽALIASIS KYŠULYS

D. CASPARY

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

F. CASTEX

ČADAS

O. CHRISTENSEN

KOMORAI

C. COELHO

KONGO Demokratinė Respublika

V. DE KEYSER

KONGO Respublika (pirmininko pavaduotojas)

A. DELVAUX

KUKO SALOS

L. DE MITA

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

M. DE SARNEZ

DŽIBUTIS (pirmininko pavaduotojas)

I. DURANT

DOMINIKA

F. ENGEL

DOMINIKOS RESPUBLIKA (pirmininko pavaduotojas)

R. ESTARÀS FERRAGUT

ERITRĖJA

E. FERREIRA

ETIOPIJA

J. FERREIRA

FIDŽIS

V. FORD

GABONAS

M. GABRIEL

GAMBIJA

M. GAHLER

GANA

C. GOERENS (pirmininko pavaduotojas)

GRENADA (pirmininko pavaduotojas)

N. GRIESBECK

GVINĖJA

E. GUERRERO SALOM

BISAU GVINĖJA

F. HALL

GAJANA

T. HÄNDEL

HAITIS

D. HANNAN

JAMAIKA

J. HAUG

KIRIBATIS

A. JENSEN

LESOTAS

E. JOLY

LIBERIJA

F. KACZMAREK

MADAGASKARAS

C. KLASS (pirmininko pavaduotoja)

MALAVIS (pirmininko pavaduotojas)

E. R. KORHOLA

MALIS

W. KUHN

MARŠALO SALŲ Respublika

J. O. KURSKI

MAURITANIJA (pirmininko pavaduotojas)

R. A. LEGUTKO

MAURICIJUS (pirmininko pavaduotojas)

M. LE PEN

MIKRONEZIJOS Federacinės Valstijos

J. F. LÓPEZ AGUILAR

MOZAMBIKAS (pirmininko pavaduotojas)

I. LÖVIN

NAMIBIJA

E. McMILLAN-SCOTT

NAURU

T. MANDERS

NIGERIS (pirmininko pavaduotojas)

D. MARTIN

NIGERIJA

M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIUJĖ

G. MATO ADROVER

PALAU

H. P. MAYER

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

G. MITCHELL

RUANDA

M. MIZZI

SENT KITSAS IR NEVIS

V. MOREIRA

SENT LUSIJA

N. NEUSER

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

J. NICHOLSON (pirmininko pavaduotojas)

SAMOA (pirmininko pavaduotojas)

Y. OMARJEE (pirmininko pavaduotojas)

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

M. OUZKÝ (pirmininko pavaduotojas)

SENEGALAS

M. RIVASI (pirmininko pavaduotoja)

SEIŠELIAI

Z. ROITHOVÁ (pirmininko pavaduotoja)

SIERA LEONĖ

L. RONZULLI (pirmininko pavaduotoja)

SALIAMONO SALOS

C. SCHLYTER

SOMALIS

O. SCHMIDT

PIETŲ AFRIKA

H. SCHNELLHARDT

SURINAMAS

G. SCOTTÀ

SVAZILANDAS

J. SENYSZYN

TANZANIJA

F. E. SPERONI (pirmininko pavaduotojas)

RYTŲ TIMORAS

P. ŠŤASTNÝ (pirmininko pavaduotojas)

TOGAS

M. STRIFFLER

TONGA

R. STURDY

TRINIDADAS IR TOBAGAS

P. TIROLIEN

TUVALU

P. TOIA

UGANDA

D. VAUGHAN (pirmininko pavaduotojas)

VANUATU (pirmininko pavaduotoja)

O. VLASÁK

ZAMBIJA

M. WEBER

ZIMBABVĖ

R. WIELAND

I. ZANICCHI

G. ZIMMER

POLITINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| Lautafi F. S. PURCELL (SAMOA), pirmininkas | D. CASA, pirmininkas |
| HONGWANE (ZIMBABVĖ), pirmininko pavaduotojas | E. R. KORHOLA, pirmininko pavaduotoja |
| MILEBOU-AUBUSSON (GABONAS), pirmininko pavaduotoja | F. CASTEX, pirmininko pavaduotoja |
| ANTIGVA IR BARBUDA | F. ALFONSI |
| B. YEHOUETOME (BENINAS) | M. CALLANAN |
| L. NGON-BABA (CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA) | C. CASINI |
| D. R. NDOUANE (Kongo Respublika) | V. DE KEYSER |
| TOURE (DRAMBLIO KAULO KRANTAS) | I. DURANT |
| WAÏSS (DŽIBUTIS) | E. FERREIRA |
| ERITRĖJA | M. GABRIEL |
| A. G. DAGO (ETIOPIJA) | M. GAHLER |
| J. USAMATE (FIDŽIS) | N. GRIESBECK |
| GVINĖJA | D. HANNAN |
| S. DHARAMKUMAR (GAJANA) | T. HÄNDEL |
| HAITIS | F. KACZMAREK |
| F. A. JACKSON (JAMAIKA) | M. LE PEN |
| KIRIBATIS | J. F. LÓPEZ AGUILAR |
| M. Y. KOLLIE (LIBERIJA) | T. MANDERS |
| MALIS | M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| MOZAMBIKAS | V. MOREIRA |
| PALAU | J. NICHOLSON |
| TOZAKA (SALIAMONO SALOS) | Z. ROITHOVÁ |
| SENT VINSENTAS IR GRENADINAI | O. SCHMIDT |
| DLAMINI (SVAZILANDAS) | F. E. SPERONI |
| K. S. KLASSOU (TOGAS) | M. STRIFFLER |
| J. OULANYAH (UGANDA) | R. WIELAND |

AKR nariai

EP nariai

Lautafi F. S. PURCELL (SAMOA), pirmininkas

D. CASA, pirmininkas

HONGWANE (ZIMBABVĖ), pirmininko pavaduotojas

E. R. KORHOLA, pirmininko pavaduotoja

MILEBOU-AUBUSSON (GABONAS), pirmininko pavaduotoja

F. CASTEX, pirmininko pavaduotoja

ANTIGVA IR BARBUDA

F. ALFONSI

B. YEHOUETOME (BENINAS)

M. CALLANAN

L. NGON-BABA (CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA)

C. CASINI

D. R. NDOUANE (Kongo Respublika)

V. DE KEYSER

TOURE (DRAMBLIO KAULO KRANTAS)

I. DURANT

WAÏSS (DŽIBUTIS)

E. FERREIRA

ERITRĖJA

M. GABRIEL

A. G. DAGO (ETIOPIJA)

M. GAHLER

J. USAMATE (FIDŽIS)

N. GRIESBECK

GVINĖJA

D. HANNAN

S. DHARAMKUMAR (GAJANA)

T. HÄNDEL

HAITIS

F. KACZMAREK

F. A. JACKSON (JAMAIKA)

M. LE PEN

KIRIBATIS

J. F. LÓPEZ AGUILAR

M. Y. KOLLIE (LIBERIJA)

T. MANDERS

MALIS

M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MOZAMBIKAS

V. MOREIRA

PALAU

J. NICHOLSON

TOZAKA (SALIAMONO SALOS)

Z. ROITHOVÁ

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

O. SCHMIDT

DLAMINI (SVAZILANDAS)

F. E. SPERONI

K. S. KLASSOU (TOGAS)

M. STRIFFLER

J. OULANYAH (UGANDA)

R. WIELAND

EKONOMINIO VYSTYMOSI, FINANSŲ IR PREKYBOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| S. SALL (SENEGALAS), pirmininkas | M. CARVALHO, pirmininkė |
| B. LENGKON (VANUATU), pirmininko pavaduotojas | R. A. LEGUTKO, pirmininko pavaduotojas |
| P. VAN DER WALT (NAMIBIJA), pirmininko pavaduotojas | L. ALVES, pirmininko pavaduotojas |
| V. DE FONTES PEREIRA (ANGOLA) | J.-J. BICEP |
| A. R. WORREL (BARBADOSAS) | U. BULLMANN |
| E. M. WA BASHARA (KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA) | D. CASPARY |
| | F. ENGEL |
| A. S. KINGSFORD BAGBIN (GANA) | V. FORD |
| MESSU (PUSIAUJO GVINĖJA) | C. GOERENS |
| J. KEMBI-GITURA (KENIJA) | E. GUERRERO SALOM |
| SOFONIA (LESOTAS) | A. JENSEN |
| VUWA-KAUNDA (MALAVIS) | W. KUHN |
| MARŠALO SALOS | D. MARTIN |
| M. A. OULD GUELAYE (MAURITANIJA) | G. MATO ADROVER |
| N. DEERPALSING (MAURICIJUS) | H. P. MAYER |
| M. M. AHMED (NIGERIJA) | E. McMILLAN-SCOTT |
| POLISI (RUANDA) | L. MICHEL |
| SENT KITSAS IR NEVIS | G. MITCHELL |
| LONG (SENT LUSIJA) | M. MIZZI |
| SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ | OMARJEE |
| POOL (SEIŠELIAI) | C. SCHLYTER |
| SIERA LEONĖ | P. ŠŤASTNÝ |
| AMIN ABDEL MAGID (SUDANAS) | R. STURDY |
| PANKA (SURINAMAS) | P. TIROLIEN |
| HAVEA TAIONE (TONGA) | H. WEBER |
| KHAN (TRINIDADAS IR TOBAGAS) | I. ZANICCHI |
| TUVALU | |

AKR nariai

EP nariai

S. SALL (SENEGALAS), pirmininkas

M. CARVALHO, pirmininkė

B. LENGKON (VANUATU), pirmininko pavaduotojas

R. A. LEGUTKO, pirmininko pavaduotojas

P. VAN DER WALT (NAMIBIJA), pirmininko pavaduotojas

L. ALVES, pirmininko pavaduotojas

V. DE FONTES PEREIRA (ANGOLA)

J.-J. BICEP

A. R. WORREL (BARBADOSAS)

U. BULLMANN

E. M. WA BASHARA (KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA)

D. CASPARY

F. ENGEL

A. S. KINGSFORD BAGBIN (GANA)

V. FORD

MESSU (PUSIAUJO GVINĖJA)

C. GOERENS

J. KEMBI-GITURA (KENIJA)

E. GUERRERO SALOM

SOFONIA (LESOTAS)

A. JENSEN

VUWA-KAUNDA (MALAVIS)

W. KUHN

MARŠALO SALOS

D. MARTIN

M. A. OULD GUELAYE (MAURITANIJA)

G. MATO ADROVER

N. DEERPALSING (MAURICIJUS)

H. P. MAYER

M. M. AHMED (NIGERIJA)

E. McMILLAN-SCOTT

POLISI (RUANDA)

L. MICHEL

SENT KITSAS IR NEVIS

G. MITCHELL

LONG (SENT LUSIJA)

M. MIZZI

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

OMARJEE

POOL (SEIŠELIAI)

C. SCHLYTER

SIERA LEONĖ

P. ŠŤASTNÝ

AMIN ABDEL MAGID (SUDANAS)

R. STURDY

PANKA (SURINAMAS)

P. TIROLIEN

HAVEA TAIONE (TONGA)

H. WEBER

KHAN (TRINIDADAS IR TOBAGAS)

I. ZANICCHI

TUVALU

SOCIALINIŲ REIKALŲ IR APLINKOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| J. Y. NDUGAI (TANZANIJA), pirmininkas | M. RIVASI, pirmininkė |
| A. WEIDOU (ČADAS), pirmininko pavaduotojas | E. BAUER, pirmininko pavaduotoja |
| GRENADA, pirmininko pavaduotojas | H. SCHNELLARDT, pirmininko pavaduotojas |
| BAHAMOS | C. BEARDER |
| BELIZAS | O. CHRISTENSEN |
| BOSTVANA | C. COELHO |
| A. TAPSOBA (BURKINA FASAS) | A. DELVAUX |
| M. KARERWA (BURUNDIS) | L. C. DE MITA |
| J. H. OWONA KONO (KAMERŪNAS) | M. DE SARNEZ |
| ŽALIASIS KYŠULYS | R. ESTARÀS FERRAGUT |
| DJAE (KOMORAI) | J. FERREIRA |
| T. TURA (KUKO SALOS) | F. HALL |
| DOMINIKA | J. HAUG |
| DOMINIKOS RESPUBLIKA | E. JOLY |
| N. BALDEH (GAMBIJA) | C. KLASS |
| BISAU GVINĖJA | J. O. KURSKI |
| MADAGASKARAS | I. LÖVIN |
| MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS | N. NEUSER |
| NAURU | M. OUZKÝ |
| A. CHEGOU (NIGERIS) | L. RONZULLI |
| TAGELAGI (NIUJĖ) | G. SCOTTÀ |
| KOIM (PAPUA NAUJOJI GVINĖJA) | J. SENYSZYN |
| SOMALIS | P. TOIA |
| (PIETŲ AFRIKA) | D. VAUGHAN |
| RYTŲ TIMORAS | O. VLASÁK |
| HAMUDULU (ZAMBIJA) | G. ZIMMER |

AKR nariai

EP nariai

J. Y. NDUGAI (TANZANIJA), pirmininkas

M. RIVASI, pirmininkė

A. WEIDOU (ČADAS), pirmininko pavaduotojas

E. BAUER, pirmininko pavaduotoja

GRENADA, pirmininko pavaduotojas

H. SCHNELLARDT, pirmininko pavaduotojas

BAHAMOS

C. BEARDER

BELIZAS

O. CHRISTENSEN

BOSTVANA

C. COELHO

A. TAPSOBA (BURKINA FASAS)

A. DELVAUX

M. KARERWA (BURUNDIS)

L. C. DE MITA

J. H. OWONA KONO (KAMERŪNAS)

M. DE SARNEZ

ŽALIASIS KYŠULYS

R. ESTARÀS FERRAGUT

DJAE (KOMORAI)

J. FERREIRA

T. TURA (KUKO SALOS)

F. HALL

DOMINIKA

J. HAUG

DOMINIKOS RESPUBLIKA

E. JOLY

N. BALDEH (GAMBIJA)

C. KLASS

BISAU GVINĖJA

J. O. KURSKI

MADAGASKARAS

I. LÖVIN

MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS

N. NEUSER

NAURU

M. OUZKÝ

A. CHEGOU (NIGERIS)

L. RONZULLI

TAGELAGI (NIUJĖ)

G. SCOTTÀ

KOIM (PAPUA NAUJOJI GVINĖJA)

J. SENYSZYN

SOMALIS

P. TOIA

(PIETŲ AFRIKA)

D. VAUGHAN

RYTŲ TIMORAS

O. VLASÁK

HAMUDULU (ZAMBIJA)

G. ZIMMER

---

II PRIEDAS

2013 M. LAPKRIČIO 25–27 D. ADIS ABEBOJE (ETIOPIJA) VYKUSIOS SESIJOS DALYVAVIŲ SĄRAŠAS

| J. LABOSO (KENIJA), pirmininkė | L. MICHEL, pirmininkas (3), (4) |
| --- | --- |
| V. DE FONTES PEREIRA (Angola) | F. ALFONSI |
| A. R. WORREL (Barbadosas) | J. ATTARD-MONTALTO (2), (3) (pavadavo V. MOREIRĄ) |
| B. YEHOUETOME (Beninas) | C. BEARDER |
| O. MOTLHALE (Botsvana) | S. BINEV (pavadavo F. E. SPERONĮ) |
| A. TAPSOBA (Burkina Fasas) | Ph. BOULLAND (pavadavo L. DE MITĄ) |
| M. KARERWA (Burundis) | M. CALLANAN |
| J. H. OWONA KONO (Kamerūnas), pirmininko pavaduotojas | M. CARVALHO (2) |
| L. NGON-BABA (Centrinės Afrikos Respublika) | O. CHRISTENSEN |
| WEIDOU (Čadas) | M. DE SARNEZ (2) |
| DJAE (Komorai) | M. GABRIEL |
| LUTUNDULA (Kongo Demokratinė Respublika) | A. GOMES (pavadavo E. FERREIRĄ) |
| D. R. NDOUANE (Kongo Respublika) | N. GRIESBECK (2) |
| T. TURA (Kuko salos) | E. GUERRERO SALOM |
| TOURE (Dramblio kaulo krantas) | C. GUTIERREZ-CORTINES (pavadavo G. MATO) |
| WAISS (Džibutis) (pirmininko pavaduotojas) | F. HALL |
| JÍMENEZ (Dominikos Respublika), pirmininko pavaduotojas | F. KACZMAREK |
| J. USAMATE (Fidžis) | C. KLASS (pirmininko pavaduotoja) |
| L. MILEBOU AUBUSSON (Gabonas) | E.-R. KORHOLA |
| N. BALDEH (Gambija) | J. LEINEN (pavadavo P. TOIĄ) |
| A. BAGBIN (Gana) | J. F. LOPEZ AGUILAR |
| D. SEERAJ (Gajana) | M. A. MARTINEZ MARTINEZ (2) |
| RAKOTOMIANDRISOA (Madagaskaras) | H. P. MAYER |
| VUWA-KAUNDA (Malavis) | G. MITCHELL |
| M. A. OULD GUELAYE (Mauritanija) | M. MIZZI |
| A. SITHOLE (Mozambikas), pirmininko pavaduotojas | M. MUNIZ DE URQUIZA (pavadavo F. CASTEX) |
| P. VAN DER WALT (Namibija) | NEUSER |
| A. CHEGOU (Nigeris), pirmininko pavaduotojas | N. NICOLAI (pavadavo T. MANDERSĄ) |
| M. M. AHMED (Nigerija) | N. RINALDI (2), (3) (pavadavo E. JENSEN) |
| TAGELAGI (Niujė) | M. RIVASI |
| KOIM (Papua Naujoji Gvinėja) | O. SCHMIDT |
| KANAI (Palau) | H. SCHNELLHARDT |
| LONG (Sent Lusija) | P. STASTNY |
| LAUTAFI F. S. PURCELL (Samoa), pirmininko pavaduotojas | P. TIROLIEN (3), (4) |
| S. SALL (Senegalas) | D. VAUGHAN |
| POOL (Seišeliai) | F. VANHECKE (2) (pavadavo G. SCOTTA) |
| BUNDU (Siera Leonė) | O. VLASAK (2) |
| TOZAKA (Saliamono Salos) | R. WIELAND |
| SWART (Pietų Afrika) | J. W. WLOSOWICZ (3), (4) (pavadavo J. KURSKĮ) |
| PANKA (Surinamas) | |
| DLAMINI (Svazilandas) | |
| J. Y. NDUGAI (Tanzanija), pirmininko pavaduotojas | |
| K. S. KLASSOU (Togas) | |
| TAIONE (Tonga) | |
| KHAN (Trinidadas ir Tobagas) | |
| J. OULANYAH (Uganda) | |
| KALTALIO (Vanuatu) (1) | |
| K. HAMUDULU (Zambija) | |
| M. HLONGWANE (Zimbabvė) | |

J. LABOSO (KENIJA), pirmininkė

L. MICHEL, pirmininkas (3), (4)

V. DE FONTES PEREIRA (Angola)

F. ALFONSI

A. R. WORREL (Barbadosas)

J. ATTARD-MONTALTO (2), (3) (pavadavo V. MOREIRĄ)

B. YEHOUETOME (Beninas)

C. BEARDER

O. MOTLHALE (Botsvana)

S. BINEV (pavadavo F. E. SPERONĮ)

A. TAPSOBA (Burkina Fasas)

Ph. BOULLAND (pavadavo L. DE MITĄ)

M. KARERWA (Burundis)

M. CALLANAN

J. H. OWONA KONO (Kamerūnas), pirmininko pavaduotojas

M. CARVALHO (2)

L. NGON-BABA (Centrinės Afrikos Respublika)

O. CHRISTENSEN

WEIDOU (Čadas)

M. DE SARNEZ (2)

DJAE (Komorai)

M. GABRIEL

LUTUNDULA (Kongo Demokratinė Respublika)

A. GOMES (pavadavo E. FERREIRĄ)

D. R. NDOUANE (Kongo Respublika)

N. GRIESBECK (2)

T. TURA (Kuko salos)

E. GUERRERO SALOM

TOURE (Dramblio kaulo krantas)

C. GUTIERREZ-CORTINES (pavadavo G. MATO)

WAISS (Džibutis) (pirmininko pavaduotojas)

F. HALL

JÍMENEZ (Dominikos Respublika), pirmininko pavaduotojas

F. KACZMAREK

J. USAMATE (Fidžis)

C. KLASS (pirmininko pavaduotoja)

L. MILEBOU AUBUSSON (Gabonas)

E.-R. KORHOLA

N. BALDEH (Gambija)

J. LEINEN (pavadavo P. TOIĄ)

A. BAGBIN (Gana)

J. F. LOPEZ AGUILAR

D. SEERAJ (Gajana)

M. A. MARTINEZ MARTINEZ (2)

RAKOTOMIANDRISOA (Madagaskaras)

H. P. MAYER

VUWA-KAUNDA (Malavis)

G. MITCHELL

M. A. OULD GUELAYE (Mauritanija)

M. MIZZI

A. SITHOLE (Mozambikas), pirmininko pavaduotojas

M. MUNIZ DE URQUIZA (pavadavo F. CASTEX)

P. VAN DER WALT (Namibija)

NEUSER

A. CHEGOU (Nigeris), pirmininko pavaduotojas

N. NICOLAI (pavadavo T. MANDERSĄ)

M. M. AHMED (Nigerija)

N. RINALDI (2), (3) (pavadavo E. JENSEN)

TAGELAGI (Niujė)

M. RIVASI

KOIM (Papua Naujoji Gvinėja)

O. SCHMIDT

KANAI (Palau)

H. SCHNELLHARDT

LONG (Sent Lusija)

P. STASTNY

LAUTAFI F. S. PURCELL (Samoa), pirmininko pavaduotojas

P. TIROLIEN (3), (4)

S. SALL (Senegalas)

D. VAUGHAN

POOL (Seišeliai)

F. VANHECKE (2) (pavadavo G. SCOTTA)

BUNDU (Siera Leonė)

O. VLASAK (2)

TOZAKA (Saliamono Salos)

R. WIELAND

SWART (Pietų Afrika)

J. W. WLOSOWICZ (3), (4) (pavadavo J. KURSKĮ)

PANKA (Surinamas)

DLAMINI (Svazilandas)

J. Y. NDUGAI (Tanzanija), pirmininko pavaduotojas

K. S. KLASSOU (Togas)

TAIONE (Tonga)

KHAN (Trinidadas ir Tobagas)

J. OULANYAH (Uganda)

KALTALIO (Vanuatu) (1)

K. HAMUDULU (Zambija)

M. HLONGWANE (Zimbabvė)

Taip pat dalyvavo:

ANGOLA

TEIXEIRA

GUNGA

CHINLINGUTILA

TCHIKANHA

da Silva. PEREIRA

AVELINO

BARBADOSAS

CHANDLER

BENINAS

DAYORI

HOUNGNIGBO

AGNIDOZAN

BOTSVANA

MANGOLE

MOTSHOME

CHINGAPANE

LENGWADIBE

BURKINA FASAS

DOAMBA

OUEDRAOGO ZARE

BAKIO

BURUNDIS

MWIDOGO

KAREKEZI

NIYUBAHWE

KAMERŪNAS

GBERI

AWUDU MBAYA

ESSOMBA ATANGANA

DAOUDA

FOKOU

NGOUNGOURE EPSE SAMBA

NDOUMBA NGONO

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

NOUGANGA

ČADAS

ADJI

TEKILO

DINGAOMAIBE

NGARSOULEDE

AFFONO

GUELPINA

KONGO Demokratinė Respublika

MABAYA GIZI AMINE

BASIALA MAKA

wa BASHARA

KAT MUSHITU

OTSHUMAMPITA ALOKI

NGOY SALIBOKO

LONTANGE BONGIMA

EBUA LIHAU

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

MUKENDI

BOKO MUKE

LUKUKA

KONGO Respublika

IBOVI

KOURISSA

NGAMELLA

APATOUL

BOUNDA

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

F. TOURE

S. TOURE

KRA

KUBA

SHELTON

MARICHAL

DŽIBUTIS

WAIS

GOUMANEH

ABDILLAHI

WARSAMA

SAID

HASSAN

BILIL

SAID

DAOUD

FARAH

PUSIAUJO GVINĖJA

NGUEMA MANANA

NOHAME ELA

CHEVOL ABOMALA

SANGO WILASI

ETIOPIJA

DABA

TOGA CHANAKA

TESSEMA

ESHETE

MELESE BELAY

TADESSE

DESTA

FIDŽIS

VOCEA

GABONAS

DAMAS OZIMO

ONGOUORI NGOUBILI

RISSONGA

KOUMBA

GAMBIJA

SILLAH

KEBBEH

CAMARA

GANA

ASAMOAH

BROWN

SARKU

ALIFO

GVINĖJA

NOUNKE

GAJANA

GOMES

KENIJA

WA KABANDO

ADEN

WERU

ONGUKA

MOGERE

NDINDIRI

MUNYUA

WAIGANJO

LESOTAS

MAHASE-MOILOA

MAPHIKE

LIPHOLO

LEBOTSA

MOKOALELI

MADAGASKARAS

NORBERT RICHARD

SETILAHY

MALAVIS

KAUNDA

KAMLONGERA

CHISALA

CHINYAMA

MAKANDE

MAURITANIJA

MINT HAMA

MOZAMBIKAS

MALENDZA

MANUEL

MATE

DAVA

NAMIBIJA

NAHOLO

NGHILEEDELE

MUCHILA

NIGERIS

OUSMANE

FOUKORI

TONDY

MAINA

CAZALICA

NIGERIJA

IVVEJUO

AHMED

AUDU

ABDULLAHI

ALHASSAN

AKPAN

TILLEY-GYADO

ISIYAK

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

BALANGETUMA

MARO

SAMOA

LUTERU

SENEGALAS

TALL

DIALLO

FALL

LO

SECK

SEIŠELIAI

VEL

SAMSON

SIERA LEONĖ

LEWALLY

KUYEMBEH

SORIE

SUDANAS

AMIR ABDELMAGID

NASR-ADEEN

ISMAIEL ALBAGIER

SURINAMAS

CASTELEN

TARNADI

NELSON

SVAZILANDAS

MASUKU

TANZANIJA

AZZAN ZUNGU

YAKUBU

NZOWA

TRINIDADAS IR TOBAGAS

JOSEPH

JOHNSTON

UGANDA

BIHANDE

AKOL

NABBANJA

KAWEESA

KAGORO

VANUATU

LENGKON

JOY

RURU

ZAMBIJA

KABWE

NGULUBE

MUBANGA

MAYONDI

ZIMBABVĖ

CHIKWINYA

MPARIWA

MUCHADA

CHIPARE

CHIKURI

MASARA

AKR TARYBA

Samoa ministro pirmininko ir Užsienio reikalų ir prekybos ministro ir AKR Tarybos pirmininko pareigas einančio Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo pareiškimas

ES Taryba

Lietuvos užsienio reikalų ministro pavaduotojas ir Europos Sąjungos Tarybos pirmininko atstovas

EUROPOS KOMISIJA

A. PIEBALGS, Europos Komisijos narys, atsakingas už vystymąsi

EIVT

COSTA PEREIRA, Panafrikos reikalų skyriaus vadovas

EESRK

VERBOVEN

COMESA

NKANAGU

AFRIKOS SĄJUNGA

MWENCHA

TARPTAUTINĖ FRANKOFONIJOS ORGANIZACIJA (pranc. OIF)

BARARUNYERETSE

AKR SEKRETORIATAS

A. M. MUMUNI, generalinis sekretorius

ES SEKRETORIATAS

L. M. AGUIRIANO NALDA, generalinis sekretorius

---

(1)  Šaliai atstovavo ne parlamento narys.

(2)  Dalyvavo 2013 m. lapkričio 25 d

(3)  Dalyvavo 2013 m. lapkričio 26 d

(4)  Dalyvavo 2013 m. lapkričio 27 d

---

III PRIEDAS

NE PARLAMENTŲ ATSTOVŲ AKREDITAVIMAS

Fidžis

John Usamate

Darbo,pramonės santykių ir užimtumo ministras ir Fidžio delegacijos vadovas

Madagaskaras

Jean Ernest Rakotomiandrisoa

Nacionalinio pereinamojo laikotarpio kongreso narys ir Madagaskaro delegacijos vadovas

---

IV PRIEDAS

PRIIMTI TEKSTAI

| — | Rezoliucija dėl teisinės valstybės principo laikymosi ir nešališkų ir nepriklausomų teisminių institucijų vaidmens
  (ACP-EU/101.521/13/fin.) |
| --- | --- |

—

Rezoliucija dėl teisinės valstybės principo laikymosi ir nešališkų ir nepriklausomų teisminių institucijų vaidmens

(ACP-EU/101.521/13/fin.)

| — | Rezoliucija „Pietų šalių savitarpio bendradarbiavimas ir trišalis bendradarbiavimas. AKR šalių galimybės ir uždaviniai“
  (ACP-EU/101.516/13/fin.) |
| --- | --- |

—

Rezoliucija „Pietų šalių savitarpio bendradarbiavimas ir trišalis bendradarbiavimas. AKR šalių galimybės ir uždaviniai“

(ACP-EU/101.516/13/fin.)

| — | Rezoliucija dėl ganyklinės gyvulininkystės socialinio poveikio ir poveikio aplinkai AKR šalyse
  (ACP-EU/101.526/13/fin) |
| --- | --- |

—

Rezoliucija dėl ganyklinės gyvulininkystės socialinio poveikio ir poveikio aplinkai AKR šalyse

(ACP-EU/101.526/13/fin)

| — | Rezoliucija dėl saugumo Didžiųjų ežerų regione
  (ACP-EU/101.541/13/fin.) |
| --- | --- |

—

Rezoliucija dėl saugumo Didžiųjų ežerų regione

(ACP-EU/101.541/13/fin.)

| — | JPA darbo tvarkos taisyklių pakeitimai (AP101.347) |
| --- | --- |

—

JPA darbo tvarkos taisyklių pakeitimai (AP101.347)

REZOLIUCIJA (1)

dėl teisinės valstybės principo laikymosi ir nešališkų ir nepriklausomų teisminių institucijų vaidmens

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi 2013 m. lapkričio 25–27 d. Adis Abeboje (Etiopija), |
| --- | --- |

—

susitikusi 2013 m. lapkričio 25–27 d. Adis Abeboje (Etiopija),

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2 straipsnį ir 21 straipsnio 1 ir 2 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2 straipsnį ir 21 straipsnio 1 ir 2 dalis,

| — | atsižvelgdama į Kotonu susitarimą, ypač į jo 8 straipsnio 4 dalį, 9 straipsnį, 33 straipsnio 1 dalį ir 96 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Kotonu susitarimą, ypač į jo 8 straipsnio 4 dalį, 9 straipsnį, 33 straipsnio 1 dalį ir 96 straipsnį,

| — | atsižvelgdama į 2007 m. sausio 30 d. priimtą Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją, ypač į jos 2 straipsnio 2, 5, 6 ir 9 dalis, 3 straipsnio 1, 2, 5, 7, 8 ir 9 dalis, 4, 10, 12, 15, 17, 27, 32 ir 33 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2007 m. sausio 30 d. priimtą Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją, ypač į jos 2 straipsnio 2, 5, 6 ir 9 dalis, 3 straipsnio 1, 2, 5, 7, 8 ir 9 dalis, 4, 10, 12, 15, 17, 27, 32 ir 33 straipsnius,

| — | atsižvelgdama į 1997 m. vasario 19 d. Karibų bendrijos (CARICOM) priimtą Pilietinės visuomenės chartiją, ypač į jos XVII straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1997 m. vasario 19 d. Karibų bendrijos (CARICOM) priimtą Pilietinės visuomenės chartiją, ypač į jos XVII straipsnį,

| — | atsižvelgdama į 2002 m. liepos 8 d. Afrikos vienybės organizacijos Demokratijos, politinio, ekonominio ir įmonių valdymo deklaraciją, ypač į jos 7 ir 14 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2002 m. liepos 8 d. Afrikos vienybės organizacijos Demokratijos, politinio, ekonominio ir įmonių valdymo deklaraciją, ypač į jos 7 ir 14 straipsnius,

| — | atsižvelgdama į 2003 m. liepos 11 d. Afrikos Sąjungos konvenciją dėl korupcijos prevencijos ir kovos su ja, ypač į jos 3 ir 17 straipsnius (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2003 m. liepos 11 d. Afrikos Sąjungos konvenciją dėl korupcijos prevencijos ir kovos su ja, ypač į jos 3 ir 17 straipsnius (2),

| — | atsižvelgdama į 2012 m. kovo 16 d. Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus ataskaitą „Teisingumo užtikrinimas. Teisinės valstybės stiprinimo nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis veiksmų programa“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. kovo 16 d. Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus ataskaitą „Teisingumo užtikrinimas. Teisinės valstybės stiprinimo nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis veiksmų programa“,

| — | atsižvelgdama į JT pagrindinius teismų nepriklausomumo principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT pagrindinius teismų nepriklausomumo principus,

| — | atsižvelgdama į 2001 m. gruodžio 21 d. Dakare priimtą Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos protokolą A/SP1/12/01 dėl demokratijos ir gero valdymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2001 m. gruodžio 21 d. Dakare priimtą Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos protokolą A/SP1/12/01 dėl demokratijos ir gero valdymo,

| — | atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą (AKR-ES/101.521/A/galutinis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą (AKR-ES/101.521/A/galutinis),

| A. | kadangi pagarba teisinės valstybės principui ir valdžių (vykdomosios, įstatymų leidžiamosios, teisminės) pusiausvyra yra stabilios demokratijos įgyvendinimo ir veikimo sine qua non sąlyga – bendras esminis ES ir AKR bendradarbiavimo principas – ir labai svarbus gero valdymo aspektas, taip pat būtina sąlyga skatinant sąžiningą valstybę ir tvarią politinę, ekonominę ir socialinę plėtrą, kuria palengvinamas parlamentinės demokratijos veikimas; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagarba teisinės valstybės principui ir valdžių (vykdomosios, įstatymų leidžiamosios, teisminės) pusiausvyra yra stabilios demokratijos įgyvendinimo ir veikimo sine qua non sąlyga – bendras esminis ES ir AKR bendradarbiavimo principas – ir labai svarbus gero valdymo aspektas, taip pat būtina sąlyga skatinant sąžiningą valstybę ir tvarią politinę, ekonominę ir socialinę plėtrą, kuria palengvinamas parlamentinės demokratijos veikimas;

| B. | kadangi veiksmingai, tvirtai ir aiškiai atskirti valdžias labai svarbu siekiant užtikrinti tikrai nešališką, nepriklausomą ir prieinamą teismų sistemą; |
| --- | --- |

B.

kadangi veiksmingai, tvirtai ir aiškiai atskirti valdžias labai svarbu siekiant užtikrinti tikrai nešališką, nepriklausomą ir prieinamą teismų sistemą;

| C. | kadangi nustatytomis teisinėmis struktūromis turėtų būti užtikrinta trijų konstitucinių valdžių, kurios turi būti nepriklausomos nuo konkrečias pareigas einančių asmenų, pusiausvyra; |
| --- | --- |

C.

kadangi nustatytomis teisinėmis struktūromis turėtų būti užtikrinta trijų konstitucinių valdžių, kurios turi būti nepriklausomos nuo konkrečias pareigas einančių asmenų, pusiausvyra;

| D. | kadangi sukūrus laisvą ir etišką spaudos tinklą ir pilietinę visuomenę, kurios teisės gerbiamos ir į kurią atsižvelgiama priimant politinius sprendimus, galėtų būti lengviau užtikrinti tikrą konstitucinių valdžių pusiausvyrą; |
| --- | --- |

D.

kadangi sukūrus laisvą ir etišką spaudos tinklą ir pilietinę visuomenę, kurios teisės gerbiamos ir į kurią atsižvelgiama priimant politinius sprendimus, galėtų būti lengviau užtikrinti tikrą konstitucinių valdžių pusiausvyrą;

| E. | kadangi ES ir AKR šalis vienija bendras platus užmojis tęsti demokratijos plėtrą ir sukurti tinkamai veikiančią konstitucinę sistemą; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES ir AKR šalis vienija bendras platus užmojis tęsti demokratijos plėtrą ir sukurti tinkamai veikiančią konstitucinę sistemą;

| F. | kadangi nešališka, nepriklausoma ir prieinama teismų sistema yra labai svarbus teisinės valstybės aspektas visose valstybėse, siekiant užtikrinti, kad visi laikytųsi įstatymų, skatinti tvarų ekonomikos augimą ir didinti žmonių pasitikėjimą savo vyriausybe, kartu didinti politikos stabilumą ir saugumą; |
| --- | --- |

F.

kadangi nešališka, nepriklausoma ir prieinama teismų sistema yra labai svarbus teisinės valstybės aspektas visose valstybėse, siekiant užtikrinti, kad visi laikytųsi įstatymų, skatinti tvarų ekonomikos augimą ir didinti žmonių pasitikėjimą savo vyriausybe, kartu didinti politikos stabilumą ir saugumą;

| G. | kadangi dėl korupcijos teismų sektoriuje pažeidžiamas nediskriminavimo principas, teisė kreiptis į teismą, teisė į teisingą bylos nagrinėjimą ir veiksmingą teisinę gynybą, nors tai labai svarbu siekiant užtikrinti visas kitas žmogaus teises, ir kadangi korupcija labai iškraipo teisminių ir kitų viešojo administravimo institucijų nepriklausomumą, kompetenciją ir nešališkumą, o dėl to didėja nepasitikėjimas valstybinėmis institucijomis, kartu kenkiama teisinei valstybei ir skatinamas smurtas; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl korupcijos teismų sektoriuje pažeidžiamas nediskriminavimo principas, teisė kreiptis į teismą, teisė į teisingą bylos nagrinėjimą ir veiksmingą teisinę gynybą, nors tai labai svarbu siekiant užtikrinti visas kitas žmogaus teises, ir kadangi korupcija labai iškraipo teisminių ir kitų viešojo administravimo institucijų nepriklausomumą, kompetenciją ir nešališkumą, o dėl to didėja nepasitikėjimas valstybinėmis institucijomis, kartu kenkiama teisinei valstybei ir skatinamas smurtas;

| H. | kadangi turėti pakankamą skaičių gerai parengtų objektyviai ir sąžiningai įdarbintų žmogiškųjų išteklių labai svarbu, kad galėtų tinkamai veikti teismai ir policija; |
| --- | --- |

H.

kadangi turėti pakankamą skaičių gerai parengtų objektyviai ir sąžiningai įdarbintų žmogiškųjų išteklių labai svarbu, kad galėtų tinkamai veikti teismai ir policija;

| I. | kadangi piliečių pasitikėjimą šalies teisine sistema ir teismų teisėtumą lemia teisinga, skaidri, sąžininga ir veiksminga teismų sistema; |
| --- | --- |

I.

kadangi piliečių pasitikėjimą šalies teisine sistema ir teismų teisėtumą lemia teisinga, skaidri, sąžininga ir veiksminga teismų sistema;

| J. | kadangi viešųjų reikalų ir viešųjų lėšų valdymo vientisumas yra esminiai gero valdymo ir teisinės valstybės aspektai ir yra laikomi korupcijos mažinimo veiksniais; kadangi politiniai vadovai turi būti politiškai ir teisiškai atsakingi už privatų viešųjų lėšų pasisavinimą; kadangi dėl plačiai paplitusios korupcijos, nepakankamo skaidrumo ir galimybių susipažinti su informacija ir aktyviai dalyvauti sprendimų priėmimo procese stokos piliečiai negali iš vyriausybių ir politinių atstovų reikalauti atsakomybės, siekdami, kad su išteklių paieška ir rinkos tyrimu susijusios pajamos būtų naudojamos jų žmogaus teisėms ginti; kadangi valstybės valdžia privalo visomis pastangomis kovoti su korupcija valstybinėse ir privačiose įmonėse; |
| --- | --- |

J.

kadangi viešųjų reikalų ir viešųjų lėšų valdymo vientisumas yra esminiai gero valdymo ir teisinės valstybės aspektai ir yra laikomi korupcijos mažinimo veiksniais; kadangi politiniai vadovai turi būti politiškai ir teisiškai atsakingi už privatų viešųjų lėšų pasisavinimą; kadangi dėl plačiai paplitusios korupcijos, nepakankamo skaidrumo ir galimybių susipažinti su informacija ir aktyviai dalyvauti sprendimų priėmimo procese stokos piliečiai negali iš vyriausybių ir politinių atstovų reikalauti atsakomybės, siekdami, kad su išteklių paieška ir rinkos tyrimu susijusios pajamos būtų naudojamos jų žmogaus teisėms ginti; kadangi valstybės valdžia privalo visomis pastangomis kovoti su korupcija valstybinėse ir privačiose įmonėse;

| K. | kadangi geras valdymas, kuris yra pagrindinis ES ir AKR šalių bendradarbiavimo principas, apibrėžiamas kaip ilgalaikių pokyčių procesas, pagrįstas universaliais tikslais bei principais ir siekiais, kurie turi būti taikomi svarbiausiomis reguliavimo funkcijomis ir valstybės institucijų bei piliečių santykiams (3); |
| --- | --- |

K.

kadangi geras valdymas, kuris yra pagrindinis ES ir AKR šalių bendradarbiavimo principas, apibrėžiamas kaip ilgalaikių pokyčių procesas, pagrįstas universaliais tikslais bei principais ir siekiais, kurie turi būti taikomi svarbiausiomis reguliavimo funkcijomis ir valstybės institucijų bei piliečių santykiams (3);

| L. | kadangi švietimas, pirmiausia pilietinis švietimas nuo pat ankstyvo amžiaus, ir bendrasis visuomenės informuotumas apie taikos kultūrą, žmogaus teises, demokratiją, teisinę valstybę ir pilietines laisves yra labai svarbūs siekiant, kad piliečiai pajustų stipresnį ryšį su visuomene ir didesnį įsipareigojimą jai ir galėtų būti įtvirtinta pagarba teisinei valstybei; |
| --- | --- |

L.

kadangi švietimas, pirmiausia pilietinis švietimas nuo pat ankstyvo amžiaus, ir bendrasis visuomenės informuotumas apie taikos kultūrą, žmogaus teises, demokratiją, teisinę valstybę ir pilietines laisves yra labai svarbūs siekiant, kad piliečiai pajustų stipresnį ryšį su visuomene ir didesnį įsipareigojimą jai ir galėtų būti įtvirtinta pagarba teisinei valstybei;

| M. | kadangi tie patys principai turi būti taikomi nepaisant sienų ir neturėtų būti taikomi konkretiems nacionaliniams arba regioniniams standartams, net jei jų taikymo būdas, atsižvelgiant į konkrečią šalį, gali skirtis; |
| --- | --- |

M.

kadangi tie patys principai turi būti taikomi nepaisant sienų ir neturėtų būti taikomi konkretiems nacionaliniams arba regioniniams standartams, net jei jų taikymo būdas, atsižvelgiant į konkrečią šalį, gali skirtis;

| 1. | primena, kad kiekviena demokratinė sistema grindžiama konstitucija ir susijusia teismų sistema, ir šiuo atžvilgiu pabrėžia teismų nepriklausomumo principo svarbą; |
| --- | --- |

1.

primena, kad kiekviena demokratinė sistema grindžiama konstitucija ir susijusia teismų sistema, ir šiuo atžvilgiu pabrėžia teismų nepriklausomumo principo svarbą;

| 2. | primygtinai ragina veiksmingai priimti ir taikyti atitinkamus straipsnius dėl teisinės valstybės, valdžių atskyrimo ir nepriklausomos teismų sistemos, nustatytus tarptautinių organizacijų, pvz., JT, Afrikos Sąjungos ir ES, taip pat regioninių organizacijų sutartyse, chartijose, susitarimuose ir deklaracijose; |
| --- | --- |

2.

primygtinai ragina veiksmingai priimti ir taikyti atitinkamus straipsnius dėl teisinės valstybės, valdžių atskyrimo ir nepriklausomos teismų sistemos, nustatytus tarptautinių organizacijų, pvz., JT, Afrikos Sąjungos ir ES, taip pat regioninių organizacijų sutartyse, chartijose, susitarimuose ir deklaracijose;

| 3. | ragina tarptautines ir regionines organizacijas naudojantis savo įtaka padėti nacionaliniams parlamentams vykdyti kontrolės funkciją vykdomosios valdžios atžvilgiu; šiuo atžvilgiu ragina, kad AKR šalių ir ES valstybių narių parlamentai keistųsi gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

3.

ragina tarptautines ir regionines organizacijas naudojantis savo įtaka padėti nacionaliniams parlamentams vykdyti kontrolės funkciją vykdomosios valdžios atžvilgiu; šiuo atžvilgiu ragina, kad AKR šalių ir ES valstybių narių parlamentai keistųsi gerąja patirtimi;

| 4. | palankiai vertina pradedamas taikyti regioninio valdymo iniciatyvas, pvz., Afrikos tarpusavio vertinimo mechanizmą (APRM), ir ragina rengti panašias priemones teisingumo srityje; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina pradedamas taikyti regioninio valdymo iniciatyvas, pvz., Afrikos tarpusavio vertinimo mechanizmą (APRM), ir ragina rengti panašias priemones teisingumo srityje;

| 5. | rekomenduoja konstitucijose arba pagrindiniuose konstituciniuose dokumentuose aiškiai nustatyti valdžių atskyrimo taisykles ir konkrečiai nurodyti atitinkamą institucinę sistemą; šiuo atžvilgiu reiškia abejones dėl pastebimos konstituciniu požiūriu ginčytinos praktikos, pagal kurią daugumos, turinčios kvorumą iš dalies pakeisti konstituciją, pagal politinio tikrinimo tikslais priimtus vietos įstatymus galėtų apriboti mažumų teises; pabrėžia, kad konstitucijų pataisos turėtų būti daromos išimtiniais atvejais ir jomis turėtų būti siekiama atsižvelgti ne į politinius, bet į institucinius poreikius; todėl ragina sukurti sistemas, pagal kurias, prieš darant bet kokius konstitucijos pakeitimus, politinį patikrinimą ir konstitucinį patikrinimą oficialiai patvirtintų nepriklausomas teismas; |
| --- | --- |

5.

rekomenduoja konstitucijose arba pagrindiniuose konstituciniuose dokumentuose aiškiai nustatyti valdžių atskyrimo taisykles ir konkrečiai nurodyti atitinkamą institucinę sistemą; šiuo atžvilgiu reiškia abejones dėl pastebimos konstituciniu požiūriu ginčytinos praktikos, pagal kurią daugumos, turinčios kvorumą iš dalies pakeisti konstituciją, pagal politinio tikrinimo tikslais priimtus vietos įstatymus galėtų apriboti mažumų teises; pabrėžia, kad konstitucijų pataisos turėtų būti daromos išimtiniais atvejais ir jomis turėtų būti siekiama atsižvelgti ne į politinius, bet į institucinius poreikius; todėl ragina sukurti sistemas, pagal kurias, prieš darant bet kokius konstitucijos pakeitimus, politinį patikrinimą ir konstitucinį patikrinimą oficialiai patvirtintų nepriklausomas teismas;

| 6. | atkakliai tvirtina, kad, siekiant sudaryti sąlygas demokratinei priežiūrai, valdžių pusiausvyrai ir tvariai demokratijai, labai svarbu nustatyti veiksmingas parlamentinių mažumų teises, susietas su griežtomis politinių partijų taisyklėmis, kuriomis užtikrinamas didelis skaidrumas; |
| --- | --- |

6.

atkakliai tvirtina, kad, siekiant sudaryti sąlygas demokratinei priežiūrai, valdžių pusiausvyrai ir tvariai demokratijai, labai svarbu nustatyti veiksmingas parlamentinių mažumų teises, susietas su griežtomis politinių partijų taisyklėmis, kuriomis užtikrinamas didelis skaidrumas;

| 7. | pakartoja, kad pilietinė visuomenė atlieka teigiamą ir aktyvų vaidmenį sąveikaujant valstybės valdžioms, politinėms partijoms ir piliečiams, taip pat užkerta kelią valstybės perversmams arba teisinės valstybės principo pažeidimams; |
| --- | --- |

7.

pakartoja, kad pilietinė visuomenė atlieka teigiamą ir aktyvų vaidmenį sąveikaujant valstybės valdžioms, politinėms partijoms ir piliečiams, taip pat užkerta kelią valstybės perversmams arba teisinės valstybės principo pažeidimams;

| 8. | atkreipia dėmesį į laisvos ir nepriklausomos pliuralistinės žiniasklaidos, kuri, naudodamasi informacijos laisvės teisės aktais apsaugotomis teisėmis, gali padėti vykdyti demokratinę kontrolę ir užtikrinti valstybės valdžių pusiausvyrą, svarbą; ragina liautis priekabiauti prie žurnalistų, kuriems turėtų būti sudarytos sąlygos atlikti savo darbą nepriklausomai, nebijant smurto ir priešpriešinių kaltinimų, ir nedelsiant išlaisvinti už savo darbą neteisėtai įkalintus žurnalistus ir tinklaraštininkus; ragina iš dalies pakeisti kovos su terorizmu ir kovos su ekstremizmu teisės aktus, taip pat teisės aktus dėl nacionalinio saugumo, išdavystės arba perversmo rengimo, kuriais remiantis galima traukti baudžiamojon atsakomybėn ir įkalinti žurnalistus; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į laisvos ir nepriklausomos pliuralistinės žiniasklaidos, kuri, naudodamasi informacijos laisvės teisės aktais apsaugotomis teisėmis, gali padėti vykdyti demokratinę kontrolę ir užtikrinti valstybės valdžių pusiausvyrą, svarbą; ragina liautis priekabiauti prie žurnalistų, kuriems turėtų būti sudarytos sąlygos atlikti savo darbą nepriklausomai, nebijant smurto ir priešpriešinių kaltinimų, ir nedelsiant išlaisvinti už savo darbą neteisėtai įkalintus žurnalistus ir tinklaraštininkus; ragina iš dalies pakeisti kovos su terorizmu ir kovos su ekstremizmu teisės aktus, taip pat teisės aktus dėl nacionalinio saugumo, išdavystės arba perversmo rengimo, kuriais remiantis galima traukti baudžiamojon atsakomybėn ir įkalinti žurnalistus;

| 9. | labai rekomenduoja stiprinti valstybines struktūras ir institucijas, pirmiausia susijusias su teismų sistema; ragina nacionalines institucijas skirti šiam tikslui reikiamų išteklių; pažymi, kad teismų sprendimų ir apkaltinamųjų nuosprendžių negalima įvykdyti, jei nėra patikimos baudžiamosios sistemos, kuriai skiriamas reikiamas finansavimas ir kuria gerbiamos žmogaus teisės; |
| --- | --- |

9.

labai rekomenduoja stiprinti valstybines struktūras ir institucijas, pirmiausia susijusias su teismų sistema; ragina nacionalines institucijas skirti šiam tikslui reikiamų išteklių; pažymi, kad teismų sprendimų ir apkaltinamųjų nuosprendžių negalima įvykdyti, jei nėra patikimos baudžiamosios sistemos, kuriai skiriamas reikiamas finansavimas ir kuria gerbiamos žmogaus teisės;

| 10. | mano, kad ES, laikydamasi EBPO tarptautinių veiksmų nestabiliose valstybėse ir susidarius sudėtingai padėčiai principų, turėtų daugiau dėmesio skirti žlugusių valstybių padėčiai; |
| --- | --- |

10.

mano, kad ES, laikydamasi EBPO tarptautinių veiksmų nestabiliose valstybėse ir susidarius sudėtingai padėčiai principų, turėtų daugiau dėmesio skirti žlugusių valstybių padėčiai;

| 11. | ragina užtikrinti aiškų ir skaidrų ekonomikos srities teisės aktų priėmimo procesą, kurį susiejus su nepriklausoma teismų sistema, būtų didinamas investuotojų pasitikėjimas, taigi taip pat būtų galima labai prisidėti prie tvarios ekonominės plėtros; šiuo atžvilgiu ragina ypatingą dėmesį skirti nuosavybės taisyklėms ir atkreipia dėmesį į dalyvavimo teisės ir teisės naudotis informacijos ir viešosios atskaitomybės mechanizmais, pvz., atviraisiais duomenimis, kaip pagrindinių demokratijos principų įgyvendinimo svarbą; |
| --- | --- |

11.

ragina užtikrinti aiškų ir skaidrų ekonomikos srities teisės aktų priėmimo procesą, kurį susiejus su nepriklausoma teismų sistema, būtų didinamas investuotojų pasitikėjimas, taigi taip pat būtų galima labai prisidėti prie tvarios ekonominės plėtros; šiuo atžvilgiu ragina ypatingą dėmesį skirti nuosavybės taisyklėms ir atkreipia dėmesį į dalyvavimo teisės ir teisės naudotis informacijos ir viešosios atskaitomybės mechanizmais, pvz., atviraisiais duomenimis, kaip pagrindinių demokratijos principų įgyvendinimo svarbą;

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad, vykdant mokymą ir perkvalifikavimą, reikia didinti už teisminę sistemą atsakingų subjektų (konstitucinio teismo, nepriklausomų nacionalinių rinkimų komisijų, teisėjų, prokurorų, baudžiamosios veikos tyrimo departamentų) gebėjimus ir oficialiai patvirtinti vidaus vientisumo kontrolės mechanizmus; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į tai, kad, vykdant mokymą ir perkvalifikavimą, reikia didinti už teisminę sistemą atsakingų subjektų (konstitucinio teismo, nepriklausomų nacionalinių rinkimų komisijų, teisėjų, prokurorų, baudžiamosios veikos tyrimo departamentų) gebėjimus ir oficialiai patvirtinti vidaus vientisumo kontrolės mechanizmus;

| 13. | rekomenduoja įsteigti teismų sistemos pareigūnams skirtą drausminį tribunolą, kad būtų galima užtikrinti teisėjų nepriklausomumą galimo karjeros siekimo ir paskyrimų atžvilgiu; |
| --- | --- |

13.

rekomenduoja įsteigti teismų sistemos pareigūnams skirtą drausminį tribunolą, kad būtų galima užtikrinti teisėjų nepriklausomumą galimo karjeros siekimo ir paskyrimų atžvilgiu;

| 14. | pabrėžia, kad labai svarbu spręsti kasdienes, pvz., skurdo, prieinamos sveikatos priežiūros ir korupcijos problemas, dėl kurių visuomenėje įsigali nuomonė, kad demokratija nepagerino gyvenimo sąlygų; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad labai svarbu spręsti kasdienes, pvz., skurdo, prieinamos sveikatos priežiūros ir korupcijos problemas, dėl kurių visuomenėje įsigali nuomonė, kad demokratija nepagerino gyvenimo sąlygų;

| 15. | mano, kad stipri ir reikiamais ištekliais aprūpinta teismų sistema yra apsaugos nuo įsigalėjusios korupcijos mechanizmas; šiuo atžvilgiu mano, kad teismų ir policijos pareigūnai turi gauti deramą darbo užmokestį ir apsaugoti nuo bet kokio spaudimo, dėl kurio galėtų kilti grėsmė jų sąžiningumui arba jiems būtų trukdoma eiti pareigas; |
| --- | --- |

15.

mano, kad stipri ir reikiamais ištekliais aprūpinta teismų sistema yra apsaugos nuo įsigalėjusios korupcijos mechanizmas; šiuo atžvilgiu mano, kad teismų ir policijos pareigūnai turi gauti deramą darbo užmokestį ir apsaugoti nuo bet kokio spaudimo, dėl kurio galėtų kilti grėsmė jų sąžiningumui arba jiems būtų trukdoma eiti pareigas;

| 16. | pabrėžia kokybiško teismų ir policijos pareigūnų mokymo, grindžiamo humanistinės etikos vertybėmis, demokratijos, gero valdymo ir teisinės valstybės principais, svarbą; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia kokybiško teismų ir policijos pareigūnų mokymo, grindžiamo humanistinės etikos vertybėmis, demokratijos, gero valdymo ir teisinės valstybės principais, svarbą;

| 17. | pasisako už tai, kad būtų sukurtos parlamentinės institucijos ir mechanizmai, kuriais būtų pradedama keisti visuomenės mentalitetą, siekiant užtikrinti veiksmingą apsaugą nuo korupcijos ir patronažo; palankiai vertina 2012 m. lapkričio mėn. Džakartos pareiškimą dėl kovos su korupcija agentūrų principų; pabrėžia, kad reikia spręsti nepakankamai veiksmingo daugelyje šalių įsteigtų kovos su korupcija institucijų darbo kovojant su korupcija problemą, daugiausia susijusią su šių institucijų procedūromis, funkcinio nepriklausomumo nuo vykdomosios valdžios stoka, politinės paramos trūkumu, išteklių finansavimu, pareigūnų atrankos ir paskyrimo taisyklėmis ir vykdymo užtikrinimo galiomis; ragina tarpvyriausybiniu lygmeniu parengti tarptautinius kovos su korupcija agentūrų nepriklausomumo ir veiksmingumo standartus, kad jie būtų galutinai priimti JT Generalinėje Asamblėjoje ir prilygtų Paryžiaus nacionalinių žmogaus teisių institucijų principams, o jų taikymo sritis būtų taip pat griežtai apibrėžta; pabrėžia, kad, atliekant tarpusavio vertinimo rezultatų įvertinimus, šiais principais turėtų būti vadovaujamasi kaip atskaitomybės gairėmis; |
| --- | --- |

17.

pasisako už tai, kad būtų sukurtos parlamentinės institucijos ir mechanizmai, kuriais būtų pradedama keisti visuomenės mentalitetą, siekiant užtikrinti veiksmingą apsaugą nuo korupcijos ir patronažo; palankiai vertina 2012 m. lapkričio mėn. Džakartos pareiškimą dėl kovos su korupcija agentūrų principų; pabrėžia, kad reikia spręsti nepakankamai veiksmingo daugelyje šalių įsteigtų kovos su korupcija institucijų darbo kovojant su korupcija problemą, daugiausia susijusią su šių institucijų procedūromis, funkcinio nepriklausomumo nuo vykdomosios valdžios stoka, politinės paramos trūkumu, išteklių finansavimu, pareigūnų atrankos ir paskyrimo taisyklėmis ir vykdymo užtikrinimo galiomis; ragina tarpvyriausybiniu lygmeniu parengti tarptautinius kovos su korupcija agentūrų nepriklausomumo ir veiksmingumo standartus, kad jie būtų galutinai priimti JT Generalinėje Asamblėjoje ir prilygtų Paryžiaus nacionalinių žmogaus teisių institucijų principams, o jų taikymo sritis būtų taip pat griežtai apibrėžta; pabrėžia, kad, atliekant tarpusavio vertinimo rezultatų įvertinimus, šiais principais turėtų būti vadovaujamasi kaip atskaitomybės gairėmis;

| 18. | pritaria tarptautinės kovos su korupcija komisijos sukūrimui tarptautine sutartimi arba Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją protokolu, kuria (kuriuo) būtų įsteigia tarptautinė baudžiamosios veikos tyrėjų įstaiga, kuriai būtų suteikti nacionalinių teisės aktų vykdymo užtikrinimo ir baudžiamojo persekiojimo institucijų įgaliojimus atitinkantys įgaliojimai tirti korupcijos nusikaltimus šią sutartį arba protokolą pasirašiusios valstybės teritorijoje ir traukti už juos baudžiamojon atsakomybėn, kartu suteikiant įgaliojimą reikšti kaltinimus pavieniams asmenims nacionaliniuose baudžiamuosiuose teismuose; |
| --- | --- |

18.

pritaria tarptautinės kovos su korupcija komisijos sukūrimui tarptautine sutartimi arba Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją protokolu, kuria (kuriuo) būtų įsteigia tarptautinė baudžiamosios veikos tyrėjų įstaiga, kuriai būtų suteikti nacionalinių teisės aktų vykdymo užtikrinimo ir baudžiamojo persekiojimo institucijų įgaliojimus atitinkantys įgaliojimai tirti korupcijos nusikaltimus šią sutartį arba protokolą pasirašiusios valstybės teritorijoje ir traukti už juos baudžiamojon atsakomybėn, kartu suteikiant įgaliojimą reikšti kaltinimus pavieniams asmenims nacionaliniuose baudžiamuosiuose teismuose;

| 19. | pabrėžia, kad gero valdymo principus ir praktiką teismų srityje būtina įtvirtinti vietos lygmeniu, pirmiausia plėtojant visoje teritorijoje veikiančią kokybišką teisminę infrastruktūrą; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad gero valdymo principus ir praktiką teismų srityje būtina įtvirtinti vietos lygmeniu, pirmiausia plėtojant visoje teritorijoje veikiančią kokybišką teisminę infrastruktūrą;

| 20. | skatina imtis iniciatyvų reformuoti teismų sistemas ir mano, kad susijusios Europos delegacijos, įvairūs jų partneriai ir pilietinė visuomenė turėtų visapusiškai dalyvauti tokiose reformose; |
| --- | --- |

20.

skatina imtis iniciatyvų reformuoti teismų sistemas ir mano, kad susijusios Europos delegacijos, įvairūs jų partneriai ir pilietinė visuomenė turėtų visapusiškai dalyvauti tokiose reformose;

| 21. | rekomenduoja, siekiant skatinti atsakomybės kultūrą, didinti informuotumą apie žmogaus teises, demokratiją ir teisinę valstybę, o pirmiausia – kovoti su įsigalėjusia korupcija, į nacionalines švietimo programas įtraukti pilietinį švietimą nuo pat ankstyvo amžiaus; |
| --- | --- |

21.

rekomenduoja, siekiant skatinti atsakomybės kultūrą, didinti informuotumą apie žmogaus teises, demokratiją ir teisinę valstybę, o pirmiausia – kovoti su įsigalėjusia korupcija, į nacionalines švietimo programas įtraukti pilietinį švietimą nuo pat ankstyvo amžiaus;

| 22. | rekomenduoja, siekiant užtikrinti didesnę piliečių atsakomybę, kartu išlaikant visapusišką pagarbą demokratijos taisyklėms ir principams, į teismų sistemos organizaciją ir valstybės bendrąją demokratinę struktūrą įtraukti vietos elementus; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad svarbu vykdyti dialogą vietos lygmeniu ir palaikyti viešąją tvarką bendruomenės pastangomis siekiant užkirsti kelią nusikaltimams ir skatinti, kad piliečiai gerbtų ir gintų teisinę valstybę ir teismų sistemą; |
| --- | --- |

22.

rekomenduoja, siekiant užtikrinti didesnę piliečių atsakomybę, kartu išlaikant visapusišką pagarbą demokratijos taisyklėms ir principams, į teismų sistemos organizaciją ir valstybės bendrąją demokratinę struktūrą įtraukti vietos elementus; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad svarbu vykdyti dialogą vietos lygmeniu ir palaikyti viešąją tvarką bendruomenės pastangomis siekiant užkirsti kelią nusikaltimams ir skatinti, kad piliečiai gerbtų ir gintų teisinę valstybę ir teismų sistemą;

| 23. | pabrėžia svarbų Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) vaidmenį imantis veiksmingų kovos su nebaudžiamumu priemonių; šiuo atžvilgiu pažymi, kad TBT negali pakeisti veiksmingos nacionalinės baudžiamųjų teismų sistemos; ragina, siekiant pagerinti dabartinį TBT veikimą, atsižvelgiant į įvairių Romos statuto šalių susirūpinimą, sudaryti tarpinstitucinį susitarimą dėl reguliaraus šio teismo ir vyriausybių, pirmiausia Afrikos Sąjungos valstybių vadovų ir vyriausybių, dialogo; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia svarbų Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) vaidmenį imantis veiksmingų kovos su nebaudžiamumu priemonių; šiuo atžvilgiu pažymi, kad TBT negali pakeisti veiksmingos nacionalinės baudžiamųjų teismų sistemos; ragina, siekiant pagerinti dabartinį TBT veikimą, atsižvelgiant į įvairių Romos statuto šalių susirūpinimą, sudaryti tarpinstitucinį susitarimą dėl reguliaraus šio teismo ir vyriausybių, pirmiausia Afrikos Sąjungos valstybių vadovų ir vyriausybių, dialogo;

| 24. | paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Afrikos Sąjungos ir Europos Sąjungos institucijoms, AKR tarybai, Vakarų Afrikos valstybių ekonominei bendrijai, Tarpvyriausybinei vystymo institucijai, Pietų Afrikos vystymosi bendrijai ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

24.

paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Afrikos Sąjungos ir Europos Sąjungos institucijoms, AKR tarybai, Vakarų Afrikos valstybių ekonominei bendrijai, Tarpvyriausybinei vystymo institucijai, Pietų Afrikos vystymosi bendrijai ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui.

REZOLIUCIJA (4)

Pietų šalių savitarpio bendradarbiavimas ir trišalis bendradarbiavimas. AKR šalių galimybės ir uždaviniai

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi 2013 m. lapkričio 25–27 d. Adis Abeboje, |
| --- | --- |

—

susitikusi 2013 m. lapkričio 25–27 d. Adis Abeboje,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Partnerystės susitarimą tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių (5) (Kotonu susitarimas), iš dalies pakeistą pirmą kartą 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge (6), o antrą kartą – 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Partnerystės susitarimą tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių (5) (Kotonu susitarimas), iš dalies pakeistą pirmą kartą 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge (6), o antrą kartą – 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu (7),

| — | atsižvelgdama į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį, kuriame teigiama, kad „Sąjungos bendradarbiavimo vystymosi labui politikos pagrindinis tikslas yra sumažinti, o ilgainiui ir panaikinti skurdą. Sąjunga atsižvelgia į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį, kuriame teigiama, kad „Sąjungos bendradarbiavimo vystymosi labui politikos pagrindinis tikslas yra sumažinti, o ilgainiui ir panaikinti skurdą. Sąjunga atsižvelgia į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims“,

| — | atsižvelgdama į (2011 m. gegužės mėn.) Budapešte Jungtinės parlamentinės asamblėjoje priimtą deklaraciją dėl 2011 m. Pusane (Pietų Korėja) vykusio ketvirtojo aukšto lygio forumo paramos veiksmingumo klausimais (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į (2011 m. gegužės mėn.) Budapešte Jungtinės parlamentinės asamblėjoje priimtą deklaraciją dėl 2011 m. Pusane (Pietų Korėja) vykusio ketvirtojo aukšto lygio forumo paramos veiksmingumo klausimais (8),

| — | atsižvelgdama į Malabe vykusio septintojo valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją, ypač į jos 18 dalį, kurioje raginama ypatingą dėmesį skirti Pietų šalių ir trišaliam bendradarbiavimui, siekiant panaikinti priklausomybę nuo paramos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Malabe vykusio septintojo valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją, ypač į jos 18 dalį, kurioje raginama ypatingą dėmesį skirti Pietų šalių ir trišaliam bendradarbiavimui, siekiant panaikinti priklausomybę nuo paramos (9),

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio 1 d. Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystę (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio 1 d. Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystę (10),

| — | atsižvelgdama į 2005 m. kovo 2 d. Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir 2008 m. rugsėjo 4 d. Akros veiksmų darbotvarkę (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2005 m. kovo 2 d. Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir 2008 m. rugsėjo 4 d. Akros veiksmų darbotvarkę (11),

| — | atsižvelgdama į 2012 m. gegužės 14 d. 3166-ojo Europos Sąjungos Tarybos (užsienio reikalai / vystymasis) susitikimo tema „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ išvadas (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. gegužės 14 d. 3166-ojo Europos Sąjungos Tarybos (užsienio reikalai / vystymasis) susitikimo tema „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ išvadas (12),

| — | atsižvelgdama į 2012 m. balandžio 12 d. JT generalinio sekretoriaus pranešimą dėl Jungtinių Tautų paramos Pietų šalių ir trišaliam bendradarbiavimui veiklos gairių sistemos (SSC/17/3) (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. balandžio 12 d. JT generalinio sekretoriaus pranešimą dėl Jungtinių Tautų paramos Pietų šalių ir trišaliam bendradarbiavimui veiklos gairių sistemos (SSC/17/3) (13),

| — | atsižvelgdama į AKR ir Tarptautinės Frankofonijos organizacijos (pranc. OIF) simpoziumą tema „Pietų šalių partnerystės stiprinimas. AKR valstybių grupės galimybės ir uždaviniai (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR ir Tarptautinės Frankofonijos organizacijos (pranc. OIF) simpoziumą tema „Pietų šalių partnerystės stiprinimas. AKR valstybių grupės galimybės ir uždaviniai (14),

| — | atsižvelgdama į 2012 m. kovo 5 ir 6 d. Briuselyje įvykusio susitikimo Pietų šalių ir trišalio bendradarbiavimo plėtojimo klausimais baigiamąjį dokumentą (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. kovo 5 ir 6 d. Briuselyje įvykusio susitikimo Pietų šalių ir trišalio bendradarbiavimo plėtojimo klausimais baigiamąjį dokumentą (15),

| — | atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 16 ir 17 d. Lisabonoje EBPO ir Portugalijos vyriausybės surengto politinio dialogo trišalio bendradarbiavimo klausimais išvadas (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 16 ir 17 d. Lisabonoje EBPO ir Portugalijos vyriausybės surengto politinio dialogo trišalio bendradarbiavimo klausimais išvadas (16),

| — | atsižvelgdama į Nairobio išvadų dokumentą, kurį priėmė Jungtinių Tautų aukšto lygio konferencija Pietų šalių bendradarbiavimo klausimais (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Nairobio išvadų dokumentą, kurį priėmė Jungtinių Tautų aukšto lygio konferencija Pietų šalių bendradarbiavimo klausimais (17),

| — | atsižvelgdama į 2013 m. vasario 4 d. Niujorke įvykusio bendro Jungtinių Tautų vystymo programos / Jungtinių Tautų gyventojų fondo / Jungtinių Tautų projektų paslaugų biuro, Jungtinių Tautų vaikų fondo, Jungtinių Tautų Lyčių lygybės ir moterų įgalinimo padalinio ir Pasaulio maisto programos vykdomųjų tarybų susitikimo Pietų šalių bendradarbiavimo ir trišalio bendradarbiavimo stiprinimo klausimais ataskaitą (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. vasario 4 d. Niujorke įvykusio bendro Jungtinių Tautų vystymo programos / Jungtinių Tautų gyventojų fondo / Jungtinių Tautų projektų paslaugų biuro, Jungtinių Tautų vaikų fondo, Jungtinių Tautų Lyčių lygybės ir moterų įgalinimo padalinio ir Pasaulio maisto programos vykdomųjų tarybų susitikimo Pietų šalių bendradarbiavimo ir trišalio bendradarbiavimo stiprinimo klausimais ataskaitą (18),

| — | atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl reglamento, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė (19),
  atsižvelgdama į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų Tūkstantmečio deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl reglamento, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė (19),

atsižvelgdama į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų Tūkstantmečio deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komiteto pranešimą „Pietų šalių bendradarbiavimas ir trišalis bendradarbiavimas. AKR šalių galimybės ir uždaviniai“ (AP101.516/13/galutinis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komiteto pranešimą „Pietų šalių bendradarbiavimas ir trišalis bendradarbiavimas. AKR šalių galimybės ir uždaviniai“ (AP101.516/13/galutinis),

| A. | kadangi pirmajam XXI amžiaus dešimtmečiui buvo būdingas spartus ekonomikos augimas didžiausiose besiformuojančios rinkos ekonomikos Pietų šalyse (Kinijoje, Indijoje, Brazilijoje, Argentinoje, Indonezijoje, Pietų Afrikoje ir pan.), kurios vis labiau įsitvirtina kaip svarbiausios vystymo dalyvės ir kurioms, EBPO duomenimis, 2010 m. teko beveik 50 proc. pasaulio BVP, palyginti su 36 proc. prieš dešimt metų; |
| --- | --- |

A.

kadangi pirmajam XXI amžiaus dešimtmečiui buvo būdingas spartus ekonomikos augimas didžiausiose besiformuojančios rinkos ekonomikos Pietų šalyse (Kinijoje, Indijoje, Brazilijoje, Argentinoje, Indonezijoje, Pietų Afrikoje ir pan.), kurios vis labiau įsitvirtina kaip svarbiausios vystymo dalyvės ir kurioms, EBPO duomenimis, 2010 m. teko beveik 50 proc. pasaulio BVP, palyginti su 36 proc. prieš dešimt metų;

| B. | kadangi šiuo atžvilgiu ir, atsižvelgdamos į vystymosi sunkumus, AKR šalys vis dažniau taikė su Pietų šalių partneryste susijusį požiūrį, apimantį ne tik finansinius srautus, bet ir dalijimąsi patirtimi, technologijų perdavimą, lengvatinį patekimą į rinką ir labiau savitarpio parama grindžiamos prekybos metodus; |
| --- | --- |

B.

kadangi šiuo atžvilgiu ir, atsižvelgdamos į vystymosi sunkumus, AKR šalys vis dažniau taikė su Pietų šalių partneryste susijusį požiūrį, apimantį ne tik finansinius srautus, bet ir dalijimąsi patirtimi, technologijų perdavimą, lengvatinį patekimą į rinką ir labiau savitarpio parama grindžiamos prekybos metodus;

| C. | kadangi Pietų šalių bendradarbiavimo ateitį lemia bendros priemonės, kuriomis padedama vystyti visas dalyvaujančias šalis ir atsižvelgiama į bendrus uždavinius; |
| --- | --- |

C.

kadangi Pietų šalių bendradarbiavimo ateitį lemia bendros priemonės, kuriomis padedama vystyti visas dalyvaujančias šalis ir atsižvelgiama į bendrus uždavinius;

| D. | kadangi AKR šalių ratifikuojamais ekonominės partnerystės susitarimais turi būti skatinamas Europos Sąjungos šalių partnerių vystymasis, pirmiausia įvairinant jų ekonomiką ir stiprinant AKR šalių tarpusavio bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

D.

kadangi AKR šalių ratifikuojamais ekonominės partnerystės susitarimais turi būti skatinamas Europos Sąjungos šalių partnerių vystymasis, pirmiausia įvairinant jų ekonomiką ir stiprinant AKR šalių tarpusavio bendradarbiavimą;

| E. | kadangi AKR šalys vis daugiau dėmesio skyrė naujiems būdams siekti tikslų naikinti skurdą ir užtikrinti tvarų vystymąsi platesniu regioniniu mastu, taip pat horizontaliosiomis partnerystėmis; |
| --- | --- |

E.

kadangi AKR šalys vis daugiau dėmesio skyrė naujiems būdams siekti tikslų naikinti skurdą ir užtikrinti tvarų vystymąsi platesniu regioniniu mastu, taip pat horizontaliosiomis partnerystėmis;

| F. | kadangi trišalis bendradarbiavimas yra procesas, per kurį Pietų šalys bendradarbiauja remiamos šiaurinės šalies ir kuris skiriasi nuo vien techninio bendradarbiavimo programų, pagal kurias kiekvienas dalyvis savo įnašą nustato remdamasis savo lyginamaisiais pranašumais, taigi prisiimama dalis atsakomybės už vystymosi rezultatus; |
| --- | --- |

F.

kadangi trišalis bendradarbiavimas yra procesas, per kurį Pietų šalys bendradarbiauja remiamos šiaurinės šalies ir kuris skiriasi nuo vien techninio bendradarbiavimo programų, pagal kurias kiekvienas dalyvis savo įnašą nustato remdamasis savo lyginamaisiais pranašumais, taigi prisiimama dalis atsakomybės už vystymosi rezultatus;

| G. | kadangi Pietų šalių bendradarbiavimas turėtų būti skaidresnis ir juo turėtų būti didinamas vietos pilietinės visuomenės dalyvavimas; |
| --- | --- |

G.

kadangi Pietų šalių bendradarbiavimas turėtų būti skaidresnis ir juo turėtų būti didinamas vietos pilietinės visuomenės dalyvavimas;

| H. | kadangi, siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, padaryta didelė, bet labai nevienoda pažanga; |
| --- | --- |

H.

kadangi, siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, padaryta didelė, bet labai nevienoda pažanga;

| I. | kadangi šiaurinės šalys yra teisėtai suinteresuotos užtikrinti Pietų šalių ir trišalio bendradarbiavimo sėkmę; |
| --- | --- |

I.

kadangi šiaurinės šalys yra teisėtai suinteresuotos užtikrinti Pietų šalių ir trišalio bendradarbiavimo sėkmę;

| J. | kadangi besivystančių šalių tarpusavio tiesioginės užsienio investicijos (TUI) 2010 m. sudarė 16 proc. visų pasaulio tiesioginių užsienio investicijų (apie 210 mlrd. USD, palyginti su 187 mlrd. USD 2008 m.) ir dar neišnaudotos didesnės Pietų šalių tarpvalstybinės ekonominės integracijos galimybės; |
| --- | --- |

J.

kadangi besivystančių šalių tarpusavio tiesioginės užsienio investicijos (TUI) 2010 m. sudarė 16 proc. visų pasaulio tiesioginių užsienio investicijų (apie 210 mlrd. USD, palyginti su 187 mlrd. USD 2008 m.) ir dar neišnaudotos didesnės Pietų šalių tarpvalstybinės ekonominės integracijos galimybės;

| K. | kadangi, kaip nurodyta JT generalinio sekretoriaus ataskaitoje, Pietų šalių vystomasis bendradarbiavimas smarkiai stiprėjo ir 2008 m. pasiekė 16,2 mlrd. USD, t. y., palyginti su 2006 m., padidėjo 63 proc.; |
| --- | --- |

K.

kadangi, kaip nurodyta JT generalinio sekretoriaus ataskaitoje, Pietų šalių vystomasis bendradarbiavimas smarkiai stiprėjo ir 2008 m. pasiekė 16,2 mlrd. USD, t. y., palyginti su 2006 m., padidėjo 63 proc.;

| 1. | mano, kad, nors Pietų šalių bendradarbiavimo ir trišalio bendradarbiavimo pobūdis ir mastas skiriasi, abiem atvejais kuriami nauji forumai ir bendradarbiavimo būdai, kuriais besiformuojančios rinkos ekonomikos Pietų šalys mažiau išsivysčiusioms šalims, pirmiausia mažiausiai išsivysčiusioms šalims, gali perduoti patirtį apie laimėjimus ir apie tai, ko išmoko iš savo klaidų, taip pat teikti joms paramą vystymuisi; |
| --- | --- |

1.

mano, kad, nors Pietų šalių bendradarbiavimo ir trišalio bendradarbiavimo pobūdis ir mastas skiriasi, abiem atvejais kuriami nauji forumai ir bendradarbiavimo būdai, kuriais besiformuojančios rinkos ekonomikos Pietų šalys mažiau išsivysčiusioms šalims, pirmiausia mažiausiai išsivysčiusioms šalims, gali perduoti patirtį apie laimėjimus ir apie tai, ko išmoko iš savo klaidų, taip pat teikti joms paramą vystymuisi;

| 2. | pažymi, kad besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys (Kinija, Indija, Brazilija, Turkija, Marokas, Persijos įlankos ir kitos šalys) labai daug investuoja į AKR šalis ir turėtų būti skatinamos naudotis savo įtaka sprendžiant svarbiausius tarptautinius klausimus: nuo ekonomikos atgaivinimo iki aprūpinimo maistu saugumo, žmogaus teisių ir klimato kaitos; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys (Kinija, Indija, Brazilija, Turkija, Marokas, Persijos įlankos ir kitos šalys) labai daug investuoja į AKR šalis ir turėtų būti skatinamos naudotis savo įtaka sprendžiant svarbiausius tarptautinius klausimus: nuo ekonomikos atgaivinimo iki aprūpinimo maistu saugumo, žmogaus teisių ir klimato kaitos;

| 3. | pripažįsta, kad dėl geografinio artumo ir didėjančio regioninio papildomumo AKR šalys turi su savo teritorija susijusių praktinių techninių žinių, nors dar pastebimas prekybos disbalansas, pvz., Kinijos ir Afrikos atžvilgiu; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad dėl geografinio artumo ir didėjančio regioninio papildomumo AKR šalys turi su savo teritorija susijusių praktinių techninių žinių, nors dar pastebimas prekybos disbalansas, pvz., Kinijos ir Afrikos atžvilgiu;

| 4. | apgailestauja dėl AKR ir besiformuojančios rinkos ekonomikos prekybos struktūros, kuri nekinta kokybės požiūriu ir dėl kurios AKR šalys ir toliau tiekia prekes ir žaliavas, kuriomis didinamas pramonės augimas kitose šalyse; ragina šias šalis parodyti, kad sugeba skatinti naujus vystymo mechanizmus ir lėšų sutelkimo būdus, kad ekonominiais santykiais su besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis būtų remiamas struktūrinis ekonomikos įvairinimas; |
| --- | --- |

4.

apgailestauja dėl AKR ir besiformuojančios rinkos ekonomikos prekybos struktūros, kuri nekinta kokybės požiūriu ir dėl kurios AKR šalys ir toliau tiekia prekes ir žaliavas, kuriomis didinamas pramonės augimas kitose šalyse; ragina šias šalis parodyti, kad sugeba skatinti naujus vystymo mechanizmus ir lėšų sutelkimo būdus, kad ekonominiais santykiais su besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis būtų remiamas struktūrinis ekonomikos įvairinimas;

| 5. | ragina esamus prekybos partnerius teikti pagalbą rengiant mokymus ir investuojant pramonės šalyse, kuriomis didinama AKR ir kitų Pietų šalių produktų vertė, siekiant didinti gebėjimus ir gauti daugiausia naudos iš būsimam tvariam augimui skirtų išteklių; |
| --- | --- |

5.

ragina esamus prekybos partnerius teikti pagalbą rengiant mokymus ir investuojant pramonės šalyse, kuriomis didinama AKR ir kitų Pietų šalių produktų vertė, siekiant didinti gebėjimus ir gauti daugiausia naudos iš būsimam tvariam augimui skirtų išteklių;

| 6. | todėl ragina Europos Sąjungą remti Pietų šalių vystomąjį bendradarbiavimą, griežtai atitinkantį abipusio intereso ir lygybės principus, atsižvelgiant į esamą šių dviejų šalių partnerysčių disbalansą; mano, kad reikėtų vengti vien parduoti žaliavas ir kad reikėtų remti sąžiningą prekybą ištekliais, taip pat pirmiausia intensyvų perdavimą švietimo, žinių ir technologijų srityse; |
| --- | --- |

6.

todėl ragina Europos Sąjungą remti Pietų šalių vystomąjį bendradarbiavimą, griežtai atitinkantį abipusio intereso ir lygybės principus, atsižvelgiant į esamą šių dviejų šalių partnerysčių disbalansą; mano, kad reikėtų vengti vien parduoti žaliavas ir kad reikėtų remti sąžiningą prekybą ištekliais, taip pat pirmiausia intensyvų perdavimą švietimo, žinių ir technologijų srityse;

| 7. | mano, kad trišalio bendradarbiavimo projektais Europos Sąjungai teikiama dar viena galimybė stiprinti tvarias partnerystes su AKR šalimis; |
| --- | --- |

7.

mano, kad trišalio bendradarbiavimo projektais Europos Sąjungai teikiama dar viena galimybė stiprinti tvarias partnerystes su AKR šalimis;

| 8. | ragina parengti novatorišką finansavimą, pvz., galbūt taikyti principu „teršėjas moka“ pagrįstą anglies dioksido mokestį, nes dažnai dėl sparčios industrializacijos išsivysčiusios ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys – nors ir ne tik jos – išmeta didžiausią kiekį CO2; šiuo atžvilgiu giria ES valstybes nares už pastangas laipsniškai atsisakyti iškastinio kuro atsižvelgiant į Sąjungos tarptautinius kovos su klimatu įsipareigojimus ir ragina vykdant trišalį bendradarbiavimą daug dėmesio skirti atsinaujinančiųjų išteklių naudojimo ir ekologiškų technologijų kaip tvaraus energijos rūšių derinio dalies skatinimui; |
| --- | --- |

8.

ragina parengti novatorišką finansavimą, pvz., galbūt taikyti principu „teršėjas moka“ pagrįstą anglies dioksido mokestį, nes dažnai dėl sparčios industrializacijos išsivysčiusios ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys – nors ir ne tik jos – išmeta didžiausią kiekį CO2; šiuo atžvilgiu giria ES valstybes nares už pastangas laipsniškai atsisakyti iškastinio kuro atsižvelgiant į Sąjungos tarptautinius kovos su klimatu įsipareigojimus ir ragina vykdant trišalį bendradarbiavimą daug dėmesio skirti atsinaujinančiųjų išteklių naudojimo ir ekologiškų technologijų kaip tvaraus energijos rūšių derinio dalies skatinimui;

| 9. | ragina Komisiją ir Europos investicijų banką skirti didesnį finansavimą trišalio bendradarbiavimo iniciatyvoms, pirmiausia tarp bendras sienas turinčių šalių; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją ir Europos investicijų banką skirti didesnį finansavimą trišalio bendradarbiavimo iniciatyvoms, pirmiausia tarp bendras sienas turinčių šalių;

| 10. | ragina visus suinteresuotuosius subjektus skatinti ilgalaikį AKR šalių gebėjimų stiprinimą trišaliu bendradarbiavimu, kurį vykdant naudojamasi įvairių vystymosi dalyvių lyginamaisiais pranašumais ir papildomumu, šalys skatinamos siekti bendro tikslo panaikinti skurdą pasaulyje ir skatinti tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

10.

ragina visus suinteresuotuosius subjektus skatinti ilgalaikį AKR šalių gebėjimų stiprinimą trišaliu bendradarbiavimu, kurį vykdant naudojamasi įvairių vystymosi dalyvių lyginamaisiais pranašumais ir papildomumu, šalys skatinamos siekti bendro tikslo panaikinti skurdą pasaulyje ir skatinti tvarų vystymąsi;

| 11. | mano, kad, siekiant teisinės valstybės principu pagrįstos tvarios ekonominės plėtros, vykdant Pietų šalių bendradarbiavimą ir trišalį bendradarbiavimą taip pat reikėtų daug dėmesio skirti kovai su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu; |
| --- | --- |

11.

mano, kad, siekiant teisinės valstybės principu pagrįstos tvarios ekonominės plėtros, vykdant Pietų šalių bendradarbiavimą ir trišalį bendradarbiavimą taip pat reikėtų daug dėmesio skirti kovai su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu;

| 12. | mano, kad Pietų šalių bendradarbiavimu ir trišaliu bendradarbiavimu reikėtų padėti tvariai ir ekonominiu požiūriu perspektyviai naudoti gamtos išteklius ir žaliavas; |
| --- | --- |

12.

mano, kad Pietų šalių bendradarbiavimu ir trišaliu bendradarbiavimu reikėtų padėti tvariai ir ekonominiu požiūriu perspektyviai naudoti gamtos išteklius ir žaliavas;

| 13. | primena, kad, siekiant suteikti piliečiams pastebimos Pietų šalių ir trišalio bendradarbiavimo naudos, jis turėtų papildyti aktyvias viešąsias, privačiąsias ir bendras investicijos į viešąją infrastruktūrą, pvz., transportą, energiją, pirmiausia į elektros energijos tiekimą ir galimybę naudotis elektros energija, taip pat į IRT struktūrą, ir jį turėtų papildyti įvairi augimui palanki viešoji politika, įskaitant tinkamą mokesčių sistemą ir reikiamą decentralizavimo lygį, kad regionams ir vietos bendruomenėms būtų galima suteikti daugiau galių; |
| --- | --- |

13.

primena, kad, siekiant suteikti piliečiams pastebimos Pietų šalių ir trišalio bendradarbiavimo naudos, jis turėtų papildyti aktyvias viešąsias, privačiąsias ir bendras investicijos į viešąją infrastruktūrą, pvz., transportą, energiją, pirmiausia į elektros energijos tiekimą ir galimybę naudotis elektros energija, taip pat į IRT struktūrą, ir jį turėtų papildyti įvairi augimui palanki viešoji politika, įskaitant tinkamą mokesčių sistemą ir reikiamą decentralizavimo lygį, kad regionams ir vietos bendruomenėms būtų galima suteikti daugiau galių;

| 14. | pripažįsta, kad dėl prasto vidaus išteklių sutelkimo ir mažėjančios paramos vystymuisi, vykdant Pietų šalių bendradarbiavimą gaunamas finansavimas yra gyvybiškai svarbus daugeliui AKR šalių, kurioms reikia labai daug finansavimo; vis dėlto apgailestauja, kad toks finansavimas daugiausia skiriamas tokiems sektoriams, kaip gamtos ir mineralinių išteklių gavyba; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta, kad dėl prasto vidaus išteklių sutelkimo ir mažėjančios paramos vystymuisi, vykdant Pietų šalių bendradarbiavimą gaunamas finansavimas yra gyvybiškai svarbus daugeliui AKR šalių, kurioms reikia labai daug finansavimo; vis dėlto apgailestauja, kad toks finansavimas daugiausia skiriamas tokiems sektoriams, kaip gamtos ir mineralinių išteklių gavyba;

| 15. | mano, kad, teikiant paramą vystymuisi ir įgyvendinant bendradarbiavimo projektus, daugiau dėmesio reikėtų skirti geresniam AKR šalių vidaus išteklių naudojimui; |
| --- | --- |

15.

mano, kad, teikiant paramą vystymuisi ir įgyvendinant bendradarbiavimo projektus, daugiau dėmesio reikėtų skirti geresniam AKR šalių vidaus išteklių naudojimui;

| 16. | ragina plėtoti Pietų šalių ir trišalį bendradarbiavimą srityse, kuriose būtų galima skatinti tvarią plėtrą, pvz., gero valdymo srityje; |
| --- | --- |

16.

ragina plėtoti Pietų šalių ir trišalį bendradarbiavimą srityse, kuriose būtų galima skatinti tvarią plėtrą, pvz., gero valdymo srityje;

| 17. | atkakliai tvirtina, kad reikia didinti AKR šalių gebėjimus formuoti ir įgyvendinti savitarpio parama grindžiamo vystymosi teisės aktus, kuriais užtikrinama pagarba žmogaus teisėms, geras valdymas, socialinis teisingumas, sąžiningumas, demokratija, aplinkos tausojimas ir apsauga; |
| --- | --- |

17.

atkakliai tvirtina, kad reikia didinti AKR šalių gebėjimus formuoti ir įgyvendinti savitarpio parama grindžiamo vystymosi teisės aktus, kuriais užtikrinama pagarba žmogaus teisėms, geras valdymas, socialinis teisingumas, sąžiningumas, demokratija, aplinkos tausojimas ir apsauga;

| 18. | mano, kad AKR šalys turi galėti spręsti aplinkos problemas, pvz., klimato kaitos, energijos, aplinkos būklės blogėjimo ir biologinės įvairovės mažėjimo, pirmiausia naudodamosi finansavimu, skirtu gamtos išteklių gavybai; šias problemas reikia spręsti tvariai; |
| --- | --- |

18.

mano, kad AKR šalys turi galėti spręsti aplinkos problemas, pvz., klimato kaitos, energijos, aplinkos būklės blogėjimo ir biologinės įvairovės mažėjimo, pirmiausia naudodamosi finansavimu, skirtu gamtos išteklių gavybai; šias problemas reikia spręsti tvariai;

| 19. | siūlo sudaryti sąlygas, kad, siekiant pastebimų vystymosi rezultatų, ieškant palyginamųjų pranašumų ir papildomumo, taip pat didinant skaidrumą išlaidų, paramos gavėjų ir susijusiuose procesuose dalyvaujančių vietos ir regioninių subjektų atskaitomybės atžvilgiu, visuotine veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystė taptų tais pačiais principais besivadovaujančių ir tinkamai apibrėžtus įsipareigojimus prisiėmusių partnerių forumu; |
| --- | --- |

19.

siūlo sudaryti sąlygas, kad, siekiant pastebimų vystymosi rezultatų, ieškant palyginamųjų pranašumų ir papildomumo, taip pat didinant skaidrumą išlaidų, paramos gavėjų ir susijusiuose procesuose dalyvaujančių vietos ir regioninių subjektų atskaitomybės atžvilgiu, visuotine veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystė taptų tais pačiais principais besivadovaujančių ir tinkamai apibrėžtus įsipareigojimus prisiėmusių partnerių forumu;

| 20. | pabrėžia, kad daugiausia paramos AKR šalims ir prekybos partneriams ir toliau teikia įprastiniai paramos tiekėjai; ES ir jos valstybės narės patvirtino įsipareigojimą skirti 0,7 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų siekiant paspartinti pažangą iki 2015 m. ir vėliau siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad daugiausia paramos AKR šalims ir prekybos partneriams ir toliau teikia įprastiniai paramos tiekėjai; ES ir jos valstybės narės patvirtino įsipareigojimą skirti 0,7 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų siekiant paspartinti pažangą iki 2015 m. ir vėliau siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų;

| 21. | ragina, siekiant daryti didesnę įtaką tarptautiniams sprendimams, užmegzti partnerystes konkrečiose srityse ir dėl konkrečių priemonių; ragina suinteresuotuosius subjektus atsižvelgti į šių naujų formų bendradarbiavimo tvarumą, turint omenyje svarbiausius klausimus, susijusius su žinių ir technologijų perdavimu ir aplinkos apsauga už savo šalies sienų; |
| --- | --- |

21.

ragina, siekiant daryti didesnę įtaką tarptautiniams sprendimams, užmegzti partnerystes konkrečiose srityse ir dėl konkrečių priemonių; ragina suinteresuotuosius subjektus atsižvelgti į šių naujų formų bendradarbiavimo tvarumą, turint omenyje svarbiausius klausimus, susijusius su žinių ir technologijų perdavimu ir aplinkos apsauga už savo šalies sienų;

| 22. | mano, kad, atsižvelgiant į naujas teritorinio bendradarbiavimo formas, vystymosi projektus reikia perduoti vietos ir regionų subjektams; |
| --- | --- |

22.

mano, kad, atsižvelgiant į naujas teritorinio bendradarbiavimo formas, vystymosi projektus reikia perduoti vietos ir regionų subjektams;

| 23. | atkakliai tvirtina, kad reikia daug dėmesio skirti moksliniams tyrimams ir inovacijoms, per tarptautinių santykių srities derybas nustatant moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai palankias sąlygas; |
| --- | --- |

23.

atkakliai tvirtina, kad reikia daug dėmesio skirti moksliniams tyrimams ir inovacijoms, per tarptautinių santykių srities derybas nustatant moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai palankias sąlygas;

| 24. | paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, ES Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui, regioniniams ir nacionaliniams parlamentams ir AKR regioninėms organizacijoms. |
| --- | --- |

24.

paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, ES Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui, regioniniams ir nacionaliniams parlamentams ir AKR regioninėms organizacijoms.

REZOLIUCIJA (20)

dėl ganyklinės gyvulininkystės socialinio poveikio ir poveikio aplinkai AKR šalyse

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi 2013 m. lapkričio 25–27 d. Adis Abeboje (Etiopija), |
| --- | --- |

—

susitikusi 2013 m. lapkričio 25–27 d. Adis Abeboje (Etiopija),

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į 2010 m. spalio mėn. Afrikos žemės ūkio ministrų konferencijoje priimtą ir per 2011 m. sausio mėn. Adis Abeboje vykusią Vykdomosios tarybos 18-ąją eilinę sesiją patvirtintą Afrikos Sąjungos dokumentą „Ganyklinės gyvulininkystės Afrikoje politikos programa. Ganykline gyvulininkyste užsiimančių bendruomenių gyvenimo, pragyvenimo šaltinių ir teisių užtikrinimas, apsauga ir gerinimas“ (dok. Nr. EX.CL/631 XVIII), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2010 m. spalio mėn. Afrikos žemės ūkio ministrų konferencijoje priimtą ir per 2011 m. sausio mėn. Adis Abeboje vykusią Vykdomosios tarybos 18-ąją eilinę sesiją patvirtintą Afrikos Sąjungos dokumentą „Ganyklinės gyvulininkystės Afrikoje politikos programa. Ganykline gyvulininkyste užsiimančių bendruomenių gyvenimo, pragyvenimo šaltinių ir teisių užtikrinimas, apsauga ir gerinimas“ (dok. Nr. EX.CL/631 XVIII),

| — | atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 29 d. Ndžamenos deklaraciją dėl ganyklinės gyvulininkystės poveikio saugumui ir vystymuisi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 29 d. Ndžamenos deklaraciją dėl ganyklinės gyvulininkystės poveikio saugumui ir vystymuisi,

| — | atsižvelgdama į Afrikos žemės politikos sistemą ir gaires, kurios 2009 m. patvirtintos Afrikos Sąjungos bendroje už žemės ūkį, žemę ir gyvulius atsakingų ministrų konferencijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos žemės politikos sistemą ir gaires, kurios 2009 m. patvirtintos Afrikos Sąjungos bendroje už žemės ūkį, žemę ir gyvulius atsakingų ministrų konferencijoje,

| — | atsižvelgdama į Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (toliau – VAVEB) valstybių vadovų sprendimą Nr. A/DEC.5/10/98, kuriuo reglamentuojamas sezoninis gyvulių pervarymas į naujas ganyklas tarp VAVEB valstybių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (toliau – VAVEB) valstybių vadovų sprendimą Nr. A/DEC.5/10/98, kuriuo reglamentuojamas sezoninis gyvulių pervarymas į naujas ganyklas tarp VAVEB valstybių,

| — | atsižvelgdama į 2005 m. sausio 19 d. Abudžoje VAVEB valstybių priimtą žemės ūkio politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2005 m. sausio 19 d. Abudžoje VAVEB valstybių priimtą žemės ūkio politiką,

| — | atsižvelgdama į 2001 m. gruodžio 10 d. papildomu aktu Nr. 03/2001 priimtą VAEPS žemės ūkio politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2001 m. gruodžio 10 d. papildomu aktu Nr. 03/2001 priimtą VAEPS žemės ūkio politiką,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio mėn. Rytų ir Pietų Afrikos bendrosios rinkos aprūpinimo maistu saugumo gyvulių ganymo teritorijose politikos programos projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio mėn. Rytų ir Pietų Afrikos bendrosios rinkos aprūpinimo maistu saugumo gyvulių ganymo teritorijose politikos programos projektą,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio mėn. patvirtintą Tarpvyriausybinės vystymo institucijos Gyvūnų sveikatos ir prekybos gyvūnais regioninės politikos programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio mėn. patvirtintą Tarpvyriausybinės vystymo institucijos Gyvūnų sveikatos ir prekybos gyvūnais regioninės politikos programą,

| — | atsižvelgdama į AKR ir ES partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimą), ypač į jo 32 straipsnio 1 dalį dėl aplinkos ir gamtos išteklių, 32A straipsnį dėl klimato kaitos, 31 straipsnį dėl lyčių klausimų ir 23 straipsnį dėl ekonomikos sektoriaus plėtros, apimantį kaimo strategiją ir žemės ūkio gamybą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR ir ES partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimą), ypač į jo 32 straipsnio 1 dalį dėl aplinkos ir gamtos išteklių, 32A straipsnį dėl klimato kaitos, 31 straipsnį dėl lyčių klausimų ir 23 straipsnį dėl ekonomikos sektoriaus plėtros, apimantį kaimo strategiją ir žemės ūkio gamybą,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. kovo mėn. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Išorinės pagalbos priemonės motinų ir vaikų mitybai gerinti. ES politikos programa“ (COM(2013) 0141), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. kovo mėn. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Išorinės pagalbos priemonės motinų ir vaikų mitybai gerinti. ES politikos programa“ (COM(2013) 0141),

| — | atsižvelgdama į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „ES požiūris į atsparumą. Per aprūpinimo maistu krizes įgyta patirtis“ (COM(2012) 0586), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „ES požiūris į atsparumą. Per aprūpinimo maistu krizes įgyta patirtis“ (COM(2012) 0586),

| — | atsižvelgdama į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas politikos programos (COM(2010) 0127), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas politikos programos (COM(2010) 0127),

| — | atsižvelgdama į ES vadovaujamas iniciatyvas AGIR ir SHARE, kuriomis siekiama įveikti maisto ir mitybos krizes, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES vadovaujamas iniciatyvas AGIR ir SHARE, kuriomis siekiama įveikti maisto ir mitybos krizes,

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) ataskaitą „Pasaulio gyvulininkystė 2011 m. Gyvulininkystės reikšmė užtikrinant aprūpinimą maistu“ (Roma, 2012 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) ataskaitą „Pasaulio gyvulininkystė 2011 m. Gyvulininkystės reikšmė užtikrinant aprūpinimą maistu“ (Roma, 2012 m.),

| — | atsižvelgdama į 2007 m. Generalinės Asamblėjos patvirtintą Jungtinių Tautų Deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių (A/RES/66/142), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2007 m. Generalinės Asamblėjos patvirtintą Jungtinių Tautų Deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių (A/RES/66/142),

| — | atsižvelgdama į 2002 m. lapkričio 18 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl čiabuvių tautų (13466/02), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2002 m. lapkričio 18 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl čiabuvių tautų (13466/02),

| — | atsižvelgdama į 2000 m. Jungtinių Tautų nustatytus Tūkstantmečio vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. Jungtinių Tautų nustatytus Tūkstantmečio vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdama į Socialinių reikalų ir aplinkos komiteto pranešimą (AKR-ES/101.526/13/galutinis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Socialinių reikalų ir aplinkos komiteto pranešimą (AKR-ES/101.526/13/galutinis),

| A. | kadangi visoje Afrikoje gyvena apie 268 mln. ganykline gyvulininkyste užsiimančių žmonių ir kadangi kai kuriuose regionuose ganyklinė gyvulininkystė yra pagrindinis pragyvenimo šaltinis; kadangi ganyklų teritorijos sudaro beveik 40 proc. Afrikos žemyno ir kadangi tam tikruose regionuose ganyklinė gyvulininkystė yra pagrindinė veikla, pvz., Nigerio gyvulininkystės kapitalas sudaro apie 2 000 mlrd. FCFA, o šio sektoriaus pajamos sudaro 21 proc. šalies eksporto išteklių; |
| --- | --- |

A.

kadangi visoje Afrikoje gyvena apie 268 mln. ganykline gyvulininkyste užsiimančių žmonių ir kadangi kai kuriuose regionuose ganyklinė gyvulininkystė yra pagrindinis pragyvenimo šaltinis; kadangi ganyklų teritorijos sudaro beveik 40 proc. Afrikos žemyno ir kadangi tam tikruose regionuose ganyklinė gyvulininkystė yra pagrindinė veikla, pvz., Nigerio gyvulininkystės kapitalas sudaro apie 2 000 mlrd. FCFA, o šio sektoriaus pajamos sudaro 21 proc. šalies eksporto išteklių;

| B. | kadangi ganykline gyvulininkyste užsiimantys žmonės turi įtvirtintų čiabuvių žinių ir, naudodamiesi socialiniais tinklais ir naujosiomis informacijos ir ryšių technologijomis (NIRT) ieško maistingiausių ganyklų sausringosiose ir pusiau sausringosiose zonose ir strategiškai į jas varo gyvulius, taigi gerai naudoja nedirbamą žemę, kuri prastai tinka kitiems tikslams; |
| --- | --- |

B.

kadangi ganykline gyvulininkyste užsiimantys žmonės turi įtvirtintų čiabuvių žinių ir, naudodamiesi socialiniais tinklais ir naujosiomis informacijos ir ryšių technologijomis (NIRT) ieško maistingiausių ganyklų sausringosiose ir pusiau sausringosiose zonose ir strategiškai į jas varo gyvulius, taigi gerai naudoja nedirbamą žemę, kuri prastai tinka kitiems tikslams;

| C. | kadangi statistiniai ganyklinės gyvulininkystės įnašo į ekonomiką duomenys mažai žinomi, nors ši veikla labai svarbi aprūpinimui gyvuliais ir susijusių paslaugų tinklo kūrimui; |
| --- | --- |

C.

kadangi statistiniai ganyklinės gyvulininkystės įnašo į ekonomiką duomenys mažai žinomi, nors ši veikla labai svarbi aprūpinimui gyvuliais ir susijusių paslaugų tinklo kūrimui;

| D. | kadangi vieno hektaro pagamintos mėsos ir kalorijų požiūriu ganyklinė gyvulininkystė sausringosiose ir pusiau sausringosiose zonose yra produktyvesnė už sėsliąją gyvulininkystę ir kadangi dėl to ja užsiimant lengviau išmaitinti bendruomenes, didinti aprūpinimo maistu ir mitybos saugumą ir atsparumą; |
| --- | --- |

D.

kadangi vieno hektaro pagamintos mėsos ir kalorijų požiūriu ganyklinė gyvulininkystė sausringosiose ir pusiau sausringosiose zonose yra produktyvesnė už sėsliąją gyvulininkystę ir kadangi dėl to ja užsiimant lengviau išmaitinti bendruomenes, didinti aprūpinimo maistu ir mitybos saugumą ir atsparumą;

| E. | kadangi judusis ganymas sausringosiose ir pusiau sausringosiose zonose, kartu taikant ganyklų anglies dioksido sekvestraciją, galėtų turėti teigiamą poveikį aplinkai; kadangi, priešingai, jei ganomos bandos neperkeliamos, pievos nuganomos ir nyksta biologinė įvairovė, nes augalai negali pakankamai atsigauti; |
| --- | --- |

E.

kadangi judusis ganymas sausringosiose ir pusiau sausringosiose zonose, kartu taikant ganyklų anglies dioksido sekvestraciją, galėtų turėti teigiamą poveikį aplinkai; kadangi, priešingai, jei ganomos bandos neperkeliamos, pievos nuganomos ir nyksta biologinė įvairovė, nes augalai negali pakankamai atsigauti;

| F. | kadangi dėl klimato kaitos ganykline gyvulininkyste užsiimantiems žmonėms gresia didesnis pavojus patirti aprūpinimo maistu nesaugumą ir skurdą, nepaisant to, kad dėl judumo gyvulių augintojai gali lengviau prisitaikyti prie klimato kaitos nei sėslūs gyvulių augintojai; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl klimato kaitos ganykline gyvulininkyste užsiimantiems žmonėms gresia didesnis pavojus patirti aprūpinimo maistu nesaugumą ir skurdą, nepaisant to, kad dėl judumo gyvulių augintojai gali lengviau prisitaikyti prie klimato kaitos nei sėslūs gyvulių augintojai;

| G. | kadangi, didėjant gyventojų skaičiui, reikia daugiau žemės ūkio paskirties žemės, labiau urbanizuoti Afriką ir šie veiksniai riboja gyvulių judumą ir kadangi, siekiant išsaugoti gyvulių judumą, labai svarbus atidus valdymas ir svarbu parengti žemės naudojimo kodeksus ir planus; |
| --- | --- |

G.

kadangi, didėjant gyventojų skaičiui, reikia daugiau žemės ūkio paskirties žemės, labiau urbanizuoti Afriką ir šie veiksniai riboja gyvulių judumą ir kadangi, siekiant išsaugoti gyvulių judumą, labai svarbus atidus valdymas ir svarbu parengti žemės naudojimo kodeksus ir planus;

| H. | kadangi, nagrinėjant tarpvalstybinio judumo regioniniu lygmeniu klausimus, galima spręsti komunų tarpusavio konfliktus dėl galimybės naudoti vandenį ir žemę; |
| --- | --- |

H.

kadangi, nagrinėjant tarpvalstybinio judumo regioniniu lygmeniu klausimus, galima spręsti komunų tarpusavio konfliktus dėl galimybės naudoti vandenį ir žemę;

| I. | kadangi atokiose teritorijose klajojantys ganykline gyvulininkyste užsiimantys žmonės gali daryti teigiamą poveikį saugumui; |
| --- | --- |

I.

kadangi atokiose teritorijose klajojantys ganykline gyvulininkyste užsiimantys žmonės gali daryti teigiamą poveikį saugumui;

| J. | kadangi įvairindami veiklą kai kurie ganykline gyvulininkyste užsiimantys žmonės gali didinti savo pajamas; |
| --- | --- |

J.

kadangi įvairindami veiklą kai kurie ganykline gyvulininkyste užsiimantys žmonės gali didinti savo pajamas;

| K. | kadangi ganykline gyvulininkyste užsiimantiems žmonėms gali būti sunku naudotis tinkama, kokybiška sveikatos priežiūra, siekti švietimo, aprūpinti gyvulius vandeniu, naudotis veterinarinės priežiūros paslaugomis, kadangi juos sunku įtraukti į gyventojų surašymo duomenis ir todėl gali atsirasti jų politinė marginalizacija; |
| --- | --- |

K.

kadangi ganykline gyvulininkyste užsiimantiems žmonėms gali būti sunku naudotis tinkama, kokybiška sveikatos priežiūra, siekti švietimo, aprūpinti gyvulius vandeniu, naudotis veterinarinės priežiūros paslaugomis, kadangi juos sunku įtraukti į gyventojų surašymo duomenis ir todėl gali atsirasti jų politinė marginalizacija;

| L. | kadangi AS ganyklinės gyvulininkystės politikos programa siekiama apsaugoti ja užsiimančių žmonių pragyvenimo šaltinį, padėti jiems įveikti sunkumus, ginti jų teises ir didinti jų įnašą į ekonomiką; |
| --- | --- |

L.

kadangi AS ganyklinės gyvulininkystės politikos programa siekiama apsaugoti ja užsiimančių žmonių pragyvenimo šaltinį, padėti jiems įveikti sunkumus, ginti jų teises ir didinti jų įnašą į ekonomiką;

| 1. | ragina AKR valstybes ir vietos valdžios institucijas suderinti nacionalinę, vietos ir regioninę politiką su AS programa ir įtraukti ganykline gyvulininkyste užsiimančius žmones į taikytinos strategijos rengimą; |
| --- | --- |

1.

ragina AKR valstybes ir vietos valdžios institucijas suderinti nacionalinę, vietos ir regioninę politiką su AS programa ir įtraukti ganykline gyvulininkyste užsiimančius žmones į taikytinos strategijos rengimą;

| 2. | ragina ES pripažinti ganyklinę gyvulininkystę kaip vertingą gamybos sistemą ir padėti AKR valstybėms įgyvendinti programą; |
| --- | --- |

2.

ragina ES pripažinti ganyklinę gyvulininkystę kaip vertingą gamybos sistemą ir padėti AKR valstybėms įgyvendinti programą;

| 3. | nurodo, kad, siekiant išvengti gyvūnų ligų plitimo, išsaugoti ganyklinę gyvulininkystę ir apsaugoti visuomenės sveikatą, būtina imtis tinkamų gyvūnų sveikatos ir higienos priemonių; pabrėžia, kad svarbu, jog ganykline gyvulininkyste užsiimantys žmonės turėtų žinių apie gyvūnų ligų prevenciją ir gydymą; |
| --- | --- |

3.

nurodo, kad, siekiant išvengti gyvūnų ligų plitimo, išsaugoti ganyklinę gyvulininkystę ir apsaugoti visuomenės sveikatą, būtina imtis tinkamų gyvūnų sveikatos ir higienos priemonių; pabrėžia, kad svarbu, jog ganykline gyvulininkyste užsiimantys žmonės turėtų žinių apie gyvūnų ligų prevenciją ir gydymą;

| 4. | ragina AKR valstybes parengti ir įgyvendinti su ganykline gyvulininkyste, sezoniniu gyvulių pervarymu į naujas ganyklas ir žemės naudojimu susijusias vietos, nacionalines, dvišales ir regionines iniciatyvas, teisės aktus ir kodeksus; ragina AKR valstybes, siekiant sudaryti sąlygas geriau aprūpinti judžiąsias visuomenės grupes, taip pat rengti novatoriškas aprūpinimo koncepcijas tokiose srityse, kaip švietimas ir visuomenės sveikata; |
| --- | --- |

4.

ragina AKR valstybes parengti ir įgyvendinti su ganykline gyvulininkyste, sezoniniu gyvulių pervarymu į naujas ganyklas ir žemės naudojimu susijusias vietos, nacionalines, dvišales ir regionines iniciatyvas, teisės aktus ir kodeksus; ragina AKR valstybes, siekiant sudaryti sąlygas geriau aprūpinti judžiąsias visuomenės grupes, taip pat rengti novatoriškas aprūpinimo koncepcijas tokiose srityse, kaip švietimas ir visuomenės sveikata;

| 5. | primygtinai ragina viešuosius ir privačiuosius subjektus užtikrinti, kad sienos ir apribojimai nedarytų neigiamo poveikio ganykline gyvulininkyste užsiimančių žmonių saugiam judumui ir galimybėms naudotis ištekliais, taip pat, kad ganykline gyvulininkyste užsiimantys žmonės galėtų ganyti bandas ir privatizuotoje žemėje; |
| --- | --- |

5.

primygtinai ragina viešuosius ir privačiuosius subjektus užtikrinti, kad sienos ir apribojimai nedarytų neigiamo poveikio ganykline gyvulininkyste užsiimančių žmonių saugiam judumui ir galimybėms naudotis ištekliais, taip pat, kad ganykline gyvulininkyste užsiimantys žmonės galėtų ganyti bandas ir privatizuotoje žemėje;

| 6. | rekomenduoja, kad AKR valstybės remtų ir konsultuotų ganykline gyvulininkyste užsiimančias moteris, siekdamos suteikti joms daugiau ekonominės galios; |
| --- | --- |

6.

rekomenduoja, kad AKR valstybės remtų ir konsultuotų ganykline gyvulininkyste užsiimančias moteris, siekdamos suteikti joms daugiau ekonominės galios;

| 7. | ragina AKR valstybes stiprinti savo valdymo struktūras siekiant užtikrinti geresnį atstovavimą ganykline gyvulininkyste užsiimantiems žmonėms, taip pat suteikiant daugiau galių įprastinėms institucijoms ir pilietinės visuomenės organizacijoms, kad būtų užtikrinama, jog imamasi tinkamų priemonių siekiant šių tikslų:






  a) | saugiai naudotis natūraliosiomis ganyklomis ir sausojo sezono buferinėmis zonomis; |
| --- | --- | --- |

7.

ragina AKR valstybes stiprinti savo valdymo struktūras siekiant užtikrinti geresnį atstovavimą ganykline gyvulininkyste užsiimantiems žmonėms, taip pat suteikiant daugiau galių įprastinėms institucijoms ir pilietinės visuomenės organizacijoms, kad būtų užtikrinama, jog imamasi tinkamų priemonių siekiant šių tikslų:

a)

saugiai naudotis natūraliosiomis ganyklomis ir sausojo sezono buferinėmis zonomis;

| b) | išsaugoti tradicines žinias ir genetinius išteklius, kartu įgyti naujų su gyvulių sveikata, aplinka ir išteklių apsauga susijusių žinių; |
| --- | --- |

b)

išsaugoti tradicines žinias ir genetinius išteklius, kartu įgyti naujų su gyvulių sveikata, aplinka ir išteklių apsauga susijusių žinių;

| c) | siekti tinkamo kokybiško švietimo, naudotis sveikatos priežiūros, veterinarinės priežiūros paslaugomis ir vandeniu ganyklinei gyvulininkystei pritaikytais būdais; |
| --- | --- |

c)

siekti tinkamo kokybiško švietimo, naudotis sveikatos priežiūros, veterinarinės priežiūros paslaugomis ir vandeniu ganyklinei gyvulininkystei pritaikytais būdais;

| d) | teikti technologijas, higienos paslaugas, sausrų valdymo sistemas, rinkos informaciją ir finansines paslaugas ir jomis naudotis; |
| --- | --- |

d)

teikti technologijas, higienos paslaugas, sausrų valdymo sistemas, rinkos informaciją ir finansines paslaugas ir jomis naudotis;

| e) | plėsti ir tobulinti apdorojimo ir parengimo rinkai infrastruktūrą ir rinkodaros būdus; |
| --- | --- |

e)

plėsti ir tobulinti apdorojimo ir parengimo rinkai infrastruktūrą ir rinkodaros būdus;

| 8. | ragina AKR valstybes ypatingą dėmesį skirti mergaičių švietimui ganykline gyvulininkyste užsiimančiose bendruomenėse ir parengti priemones, kuriomis mergaitėms būtų sudaromos galimybės siekti išsilavinimo; |
| --- | --- |

8.

ragina AKR valstybes ypatingą dėmesį skirti mergaičių švietimui ganykline gyvulininkyste užsiimančiose bendruomenėse ir parengti priemones, kuriomis mergaitėms būtų sudaromos galimybės siekti išsilavinimo;

| 9. | ragina AKR valstybes ir ES įtraukti ganykline gyvulininkyste užsiimančius žmones į sprendimų priėmimo procesą, padėti jiems spręsti konfliktus, jei tinkama ir įmanoma, paprotinėmis priemonėmis, ir gerinti galimybes naudotis teisinėmis paslaugomis; |
| --- | --- |

9.

ragina AKR valstybes ir ES įtraukti ganykline gyvulininkyste užsiimančius žmones į sprendimų priėmimo procesą, padėti jiems spręsti konfliktus, jei tinkama ir įmanoma, paprotinėmis priemonėmis, ir gerinti galimybes naudotis teisinėmis paslaugomis;

| 10. | ragina AKR valstybes remti ir konsultuoti ganykline gyvulininkyste užsiimančius žmones, nusprendusius nedalyvauti šiame procese; |
| --- | --- |

10.

ragina AKR valstybes remti ir konsultuoti ganykline gyvulininkyste užsiimančius žmones, nusprendusius nedalyvauti šiame procese;

| 11. | rekomenduoja AKR valstybėmis toliau rinkti duomenis apie ganykline gyvulininkyste užsiimančius žmones ir geriau įvertinti šių žmonių įnašą į ekonomiką, taip pat atlikti socialinius ir ekonominius tyrimus, siekiant geriau suskirstyti į kategorijas ganykline gyvulininkyste užsiimančių žmonių pažeidžiamumą, pvz., klimato kaitai, konfliktams, žemės naudojimo pokyčiams ir aprūpinimo maistu nesaugumui; |
| --- | --- |

11.

rekomenduoja AKR valstybėmis toliau rinkti duomenis apie ganykline gyvulininkyste užsiimančius žmones ir geriau įvertinti šių žmonių įnašą į ekonomiką, taip pat atlikti socialinius ir ekonominius tyrimus, siekiant geriau suskirstyti į kategorijas ganykline gyvulininkyste užsiimančių žmonių pažeidžiamumą, pvz., klimato kaitai, konfliktams, žemės naudojimo pokyčiams ir aprūpinimo maistu nesaugumui;

| 12. | ragina ES ir AKR valstybes visomis pastangomis kovoti su klimato kaita, nes ji labai kenkia ganykline gyvulininkyste užsiimantiems žmonėms; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad svarbu ne tik padėti ganykline gyvulininkyste užsiimantiems žmonėms AKR valstybėse prisitaikyti prie klimato kaitos ir gerinti atsparumą, bet ir įtvirtinti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo ES ir AKR valstybėse plataus užmojo darbotvarkę; |
| --- | --- |

12.

ragina ES ir AKR valstybes visomis pastangomis kovoti su klimato kaita, nes ji labai kenkia ganykline gyvulininkyste užsiimantiems žmonėms; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad svarbu ne tik padėti ganykline gyvulininkyste užsiimantiems žmonėms AKR valstybėse prisitaikyti prie klimato kaitos ir gerinti atsparumą, bet ir įtvirtinti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo ES ir AKR valstybėse plataus užmojo darbotvarkę;

| 13. | paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, ES Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui, regioniniams ir nacionaliniams parlamentams ir AKR regioninėms organizacijoms. |
| --- | --- |

13.

paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, ES Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui, regioniniams ir nacionaliniams parlamentams ir AKR regioninėms organizacijoms.

REZOLIUCIJA (21)

dėl saugumo Didžiųjų ežerų regione

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi 2013 m. lapkričio 25–27 d. Adis Abeboje, |
| --- | --- |

—

susitikusi 2013 m. lapkričio 25–27 d. Adis Abeboje,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdama į Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių grupės ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą Nr. 2000/483/EB, kuris 2000 m. birželio 23 d. pasirašytas Kotonu (Beninas) ir vėliau persvarstytas 2005 ir 2010 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių grupės ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą Nr. 2000/483/EB, kuris 2000 m. birželio 23 d. pasirašytas Kotonu (Beninas) ir vėliau persvarstytas 2005 ir 2010 m.,

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2098 (2013) dėl Kongo Demokratinės Respublikos (KDR), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2098 (2013) dėl Kongo Demokratinės Respublikos (KDR),

| — | atsižvelgdama į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl nestabilumo ir nesaugumo Didžiųjų ežerų regione ir, visų pirma, rytinėje KDR dalyje, kuri priimta 2012 m. lapkričio 29 d. Paramaribe (Suriname) vykusiame jos susitikime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl nestabilumo ir nesaugumo Didžiųjų ežerų regione ir, visų pirma, rytinėje KDR dalyje, kuri priimta 2012 m. lapkričio 29 d. Paramaribe (Suriname) vykusiame jos susitikime,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. lapkričio 14 d. JT Saugumo Tarybos pirmininko pranešimą dėl padėties KDR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. lapkričio 14 d. JT Saugumo Tarybos pirmininko pranešimą dėl padėties KDR,

| — | atsižvelgdama į Didžiųjų ežerų saugumo, stabilumo ir plėtros paktą, kurį 2006 m. gruodžio mėn. Nairobyje (Kenija) pasirašė Didžiųjų ežerų regiono tarptautinės konferencijos (DERTK) valstybių narių valstybių ir vyriausybių vadovai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Didžiųjų ežerų saugumo, stabilumo ir plėtros paktą, kurį 2006 m. gruodžio mėn. Nairobyje (Kenija) pasirašė Didžiųjų ežerų regiono tarptautinės konferencijos (DERTK) valstybių narių valstybių ir vyriausybių vadovai,

| — | atsižvelgdama į Kongo Demokratinės Respublikos ir regiono taikos, saugumo ir bendradarbiavimo programą, kurią 2013 m. vasario 24 d. Adis Abeboje (Etiopija) pasirašė vienuolika DERTK ir Pietų Afrikos vystymosi bendrijos (PAVB) valstybių narių valstybių ir vyriausybių vadovų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Kongo Demokratinės Respublikos ir regiono taikos, saugumo ir bendradarbiavimo programą, kurią 2013 m. vasario 24 d. Adis Abeboje (Etiopija) pasirašė vienuolika DERTK ir Pietų Afrikos vystymosi bendrijos (PAVB) valstybių narių valstybių ir vyriausybių vadovų,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. rugsėjo 5 d. Kampaloje (Ugandoje) susitikusių DERTK valstybių narių valstybių ir vyriausybių vadovų deklaraciją dėl saugumo padėties Kongo Demokratinės Respublikos Šiaurės Kivu provincijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. rugsėjo 5 d. Kampaloje (Ugandoje) susitikusių DERTK valstybių narių valstybių ir vyriausybių vadovų deklaraciją dėl saugumo padėties Kongo Demokratinės Respublikos Šiaurės Kivu provincijoje,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. lapkričio 4 d. Pretorijoje vykusio PAVB ir DERTK bendro aukščiausiojo lygio susitikimo galutinį komunikatą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. lapkričio 4 d. Pretorijoje vykusio PAVB ir DERTK bendro aukščiausiojo lygio susitikimo galutinį komunikatą,

| — | atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos (AS) Taikos ir saugumo tarybos sprendimą dėl padėties rytų KDR, priimtą per 2013 m. lapkričio 14 d. 406-ąjį posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos (AS) Taikos ir saugumo tarybos sprendimą dėl padėties rytų KDR, priimtą per 2013 m. lapkričio 14 d. 406-ąjį posėdį,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. rugsėjo 9, 4, 6 d. ir 2013 m. lapkričio 11 d. ES, JT, AS ir Didžiųjų ežerų regiono specialiųjų pasiuntinių ir atstovų bendras deklaracijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. rugsėjo 9, 4, 6 d. ir 2013 m. lapkričio 11 d. ES, JT, AS ir Didžiųjų ežerų regiono specialiųjų pasiuntinių ir atstovų bendras deklaracijas,

| — | atsižvelgdama į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton 2013 m. rugpjūčio 30 d. pranešimą dėl padėties Šiaurės Kivu, taip pat į 2012 m. birželio 7 d. ir 2012 m. liepos 10 d. pranešimus dėl padėties rytų Konge, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton 2013 m. rugpjūčio 30 d. pranešimą dėl padėties Šiaurės Kivu, taip pat į 2012 m. birželio 7 d. ir 2012 m. liepos 10 d. pranešimus dėl padėties rytų Konge,

| — | atsižvelgdama į ankstesnes Europos Parlamento rezoliucijas dėl KDR, ypač į 2009 m. gruodžio 17 d., 2012 m. gruodžio 13 d. ir 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ankstesnes Europos Parlamento rezoliucijas dėl KDR, ypač į 2009 m. gruodžio 17 d., 2012 m. gruodžio 13 d. ir 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliucijas,

| — | atsižvelgdama į 2012 m. birželio 26 d. už tarptautinį bendradarbiavimą, humanitarinę pagalbą ir reagavimą į krizes atsakingos ES Komisijos narės Kristalinos Georgievos pareiškimą dėl prastėjančios humanitarinės padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. birželio 26 d. už tarptautinį bendradarbiavimą, humanitarinę pagalbą ir reagavimą į krizes atsakingos ES Komisijos narės Kristalinos Georgievos pareiškimą dėl prastėjančios humanitarinės padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje,

| — | atsižvelgdama į 1949 m. Ženevos konvencijos 3 straipsnį ir į jos II protokolą, kuriais draudžiamos masinės žudynės, žaginimai, priverstinis verbavimas ir kiti žiaurumai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1949 m. Ženevos konvencijos 3 straipsnį ir į jos II protokolą, kuriais draudžiamos masinės žudynės, žaginimai, priverstinis verbavimas ir kiti žiaurumai,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Tarptautinę vaiko teisių konvenciją, kurioje visų pirma draudžiama įtraukti vaikus į ginkluotus konfliktus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Tarptautinę vaiko teisių konvenciją, kurioje visų pirma draudžiama įtraukti vaikus į ginkluotus konfliktus,

| — | atsižvelgdama į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdama į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią KDR ratifikavo 1982 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią KDR ratifikavo 1982 m.,

| A. | labai susirūpinusi dėl tebevykdomo smurto, plataus masto žmogaus teisių pažeidimų, įvairiausių nusikaltimų (nepagrįstų sulaikymų, turto prievartavimo, plėšimų, priverstinio darbo, seksualinio smurto, vaikų prievartinio verbavimo, kankinimo ir egzekucijų) ir nesaugumo Didžiųjų ežerų regione; |
| --- | --- |

A.

labai susirūpinusi dėl tebevykdomo smurto, plataus masto žmogaus teisių pažeidimų, įvairiausių nusikaltimų (nepagrįstų sulaikymų, turto prievartavimo, plėšimų, priverstinio darbo, seksualinio smurto, vaikų prievartinio verbavimo, kankinimo ir egzekucijų) ir nesaugumo Didžiųjų ežerų regione;

| B. | kadangi ginkluotųjų pajėgų buvimas ir veikla Didžiųjų ežerų regione apskritai ir pirmiausia rytų KDR yra vienos iš pagrindinių priežasčių, dėl kurių trūksta saugumo regione ir kyla nuolatinė grėsmė saugai, stabilumui, ekonominei ir socialinei plėtrai, taip pat regiono šalių tarpusavio bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

B.

kadangi ginkluotųjų pajėgų buvimas ir veikla Didžiųjų ežerų regione apskritai ir pirmiausia rytų KDR yra vienos iš pagrindinių priežasčių, dėl kurių trūksta saugumo regione ir kyla nuolatinė grėsmė saugai, stabilumui, ekonominei ir socialinei plėtrai, taip pat regiono šalių tarpusavio bendradarbiavimui;

| C. | kadangi tebesitęsiantis neteisėtas KDR gamtos ir iškastinių išteklių naudojimas ir plėšimas, pirmiausia šalies rytuose, tebėra viena iš pagrindinių nesaugumo Didžiųjų ežerų regione priežasčių; kadangi didėjantis nedarbas ir skurdas, maisto krizė ir pagrindinių socialinių paslaugų netinkamumas taip pat skatina smurto protrūkius ir nestabilumą regione; |
| --- | --- |

C.

kadangi tebesitęsiantis neteisėtas KDR gamtos ir iškastinių išteklių naudojimas ir plėšimas, pirmiausia šalies rytuose, tebėra viena iš pagrindinių nesaugumo Didžiųjų ežerų regione priežasčių; kadangi didėjantis nedarbas ir skurdas, maisto krizė ir pagrindinių socialinių paslaugų netinkamumas taip pat skatina smurto protrūkius ir nestabilumą regione;

| D. | kadangi praėjusiais metais dėl kovų perkelta daugiau nei 100 000 žmonių ir dėl to dar labiau padidėjo humanitarinė krizė regione, kuriame yra apie 2,6 mln. šalies viduje perkeltų asmenų ir 6,4 mln. žmonių reikia maisto ir humanitarinės pagalbos; ši padėtis pirmiausia susidarė dėl M23 sukilimo ir nusikalstamos kitų rytų Kongo Demokratinėje Respublikoje veikiančių ginkluotųjų grupuočių veiklos; |
| --- | --- |

D.

kadangi praėjusiais metais dėl kovų perkelta daugiau nei 100 000 žmonių ir dėl to dar labiau padidėjo humanitarinė krizė regione, kuriame yra apie 2,6 mln. šalies viduje perkeltų asmenų ir 6,4 mln. žmonių reikia maisto ir humanitarinės pagalbos; ši padėtis pirmiausia susidarė dėl M23 sukilimo ir nusikalstamos kitų rytų Kongo Demokratinėje Respublikoje veikiančių ginkluotųjų grupuočių veiklos;

| E. | kadangi po 2013 m. spalio mėn. pabaigoje intervencijos komandos MONUSCO pagalba pradėtos karinės atakos KDR ginkluotosios pajėgos (pranc. FARDC) numalšino M23 sukilimą ir sudarė sąlygas laipsniškai atkurti valstybės teritorinę administraciją sukilėlių užimtose teritorijose; |
| --- | --- |

E.

kadangi po 2013 m. spalio mėn. pabaigoje intervencijos komandos MONUSCO pagalba pradėtos karinės atakos KDR ginkluotosios pajėgos (pranc. FARDC) numalšino M23 sukilimą ir sudarė sąlygas laipsniškai atkurti valstybės teritorinę administraciją sukilėlių užimtose teritorijose;

| F. | atkreipdama dėmesį į 2013 m. lapkričio 5 d. M23 vadovų deklaraciją, kurioje paskelbta jų sukilimo pabaiga ir pasiryžimas siekti jų judėjimo tikslų vien politinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

F.

atkreipdama dėmesį į 2013 m. lapkričio 5 d. M23 vadovų deklaraciją, kurioje paskelbta jų sukilimo pabaiga ir pasiryžimas siekti jų judėjimo tikslų vien politinėmis priemonėmis;

| G. | kadangi, nepaisant šios FARDC pergalės ir Didžiųjų ežerų regione, pirmiausia rytų KDR, tarptautinės bendruomenės įdėtų pastangų ir sutelktų išteklių, ginkluotų grupuočių vykdomas smurtas ir sunkūs žmogaus teisių pažeidimai, karo nusikaltimai ir nusikaltimai žmoniškumui, taip pat neteisėtas KDR gamtos išteklių naudojimas ir plėšimas dar toli gražu nesibaigė; kadangi dėl šių priežasčių svarbu ir toliau dėti pastangas siekiant įtvirtinti taiką ir saugumą regione; |
| --- | --- |

G.

kadangi, nepaisant šios FARDC pergalės ir Didžiųjų ežerų regione, pirmiausia rytų KDR, tarptautinės bendruomenės įdėtų pastangų ir sutelktų išteklių, ginkluotų grupuočių vykdomas smurtas ir sunkūs žmogaus teisių pažeidimai, karo nusikaltimai ir nusikaltimai žmoniškumui, taip pat neteisėtas KDR gamtos išteklių naudojimas ir plėšimas dar toli gražu nesibaigė; kadangi dėl šių priežasčių svarbu ir toliau dėti pastangas siekiant įtvirtinti taiką ir saugumą regione;

| H. | apgailestaudama dėl sunkumų sparčiai užbaigti Kampaloje vykusias KDR vyriausybės ir M23 derybas, susidariusių dėl to, kad, nepaisant jau padarytos pažangos, nepavyko susitarti dėl galutinio teksto, kuriuo sankcionuojamos šios derybos, pobūdžio ir pavadinimo; |
| --- | --- |

H.

apgailestaudama dėl sunkumų sparčiai užbaigti Kampaloje vykusias KDR vyriausybės ir M23 derybas, susidariusių dėl to, kad, nepaisant jau padarytos pažangos, nepavyko susitarti dėl galutinio teksto, kuriuo sankcionuojamos šios derybos, pobūdžio ir pavadinimo;

| I. | kadangi būtina skubiai galutinai nutraukti visų kitų rytų Kongo Demokratinėje Respublikoje veikiančių priešiškų pajėgų, įskaitant Ruandos demokratines išsilaisvinimo pajėgas (angl. FDLR), Jungtines demokratines pajėgas / Ugandos išlaisvinimo nacionalinę armiją (angl. ADF/NALU) ir įvairias „Mai-Mai“ grupuotes, veiklą ir sparčiai atkurti taiką ir saugumą Didžiųjų ežerų regione; |
| --- | --- |

I.

kadangi būtina skubiai galutinai nutraukti visų kitų rytų Kongo Demokratinėje Respublikoje veikiančių priešiškų pajėgų, įskaitant Ruandos demokratines išsilaisvinimo pajėgas (angl. FDLR), Jungtines demokratines pajėgas / Ugandos išlaisvinimo nacionalinę armiją (angl. ADF/NALU) ir įvairias „Mai-Mai“ grupuotes, veiklą ir sparčiai atkurti taiką ir saugumą Didžiųjų ežerų regione;

| J. | kadangi gaila, kad ne visos susijusios šalys vykdo pirmiau nurodytame 2013 m. vasario 24 d. Adis Abeboje pasirašytame bendrajame susitarime prisiimtus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

J.

kadangi gaila, kad ne visos susijusios šalys vykdo pirmiau nurodytame 2013 m. vasario 24 d. Adis Abeboje pasirašytame bendrajame susitarime prisiimtus įsipareigojimus;

| K. | kadangi 2013 m. gegužės mėn. kartu su JT generaliniu sekretoriumi Didžiųjų ežerų regione lankydamasis Pasaulio banko prezidentas pranešė, kad Pasaulio bankas skirs 1 mlrd. USD vystymosi projektams regione, kuriais bus papildytos tarptautinės bendruomenės dabartinės pastangos užtikrinti ilgalaikę taiką Didžiųjų ežerų regione; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2013 m. gegužės mėn. kartu su JT generaliniu sekretoriumi Didžiųjų ežerų regione lankydamasis Pasaulio banko prezidentas pranešė, kad Pasaulio bankas skirs 1 mlrd. USD vystymosi projektams regione, kuriais bus papildytos tarptautinės bendruomenės dabartinės pastangos užtikrinti ilgalaikę taiką Didžiųjų ežerų regione;

| 1. | dar kartą labai smerkia vykdomą smurtą, nusikaltimus, prievartavimą ir vaikų verbavimą į kariuomenę ir pakartoja, kad palaiko karo baisumus patyrusius Didžiųjų ežerų regiono žmones; ragina valstybes nares skatinti dialogą, tarpininkavimą ir derybas sprendžiant vidaus konfliktus, siekiant šalinti nesutarimų priežastis, dėl kurių bandoma nuversti demokratiškai išrinktas vyriausybes; |
| --- | --- |

1.

dar kartą labai smerkia vykdomą smurtą, nusikaltimus, prievartavimą ir vaikų verbavimą į kariuomenę ir pakartoja, kad palaiko karo baisumus patyrusius Didžiųjų ežerų regiono žmones; ragina valstybes nares skatinti dialogą, tarpininkavimą ir derybas sprendžiant vidaus konfliktus, siekiant šalinti nesutarimų priežastis, dėl kurių bandoma nuversti demokratiškai išrinktas vyriausybes;

| 2. | ragina KDR vyriausybę naudotis visais įgaliojimais KDR teritorijoje ir gerinti bendrąjį valdymą šalyje, įskaitant žmogaus teisių sritį, taip pat nustatyti ir įgyvendinti tinkamas priemones, kurioms būtų galima užtikrinti, kad visos Kongo visuomenės grupės turėtų tokias pat teises; |
| --- | --- |

2.

ragina KDR vyriausybę naudotis visais įgaliojimais KDR teritorijoje ir gerinti bendrąjį valdymą šalyje, įskaitant žmogaus teisių sritį, taip pat nustatyti ir įgyvendinti tinkamas priemones, kurioms būtų galima užtikrinti, kad visos Kongo visuomenės grupės turėtų tokias pat teises;

| 3. | ragina Didžiųjų ežerų regiono parlamentus bendradarbiauti su savo vyriausybėmis ir politinėmis partijomis siekiant skatinti socialinį teisingumą ir užtikrinti ilgalaikę taiką; |
| --- | --- |

3.

ragina Didžiųjų ežerų regiono parlamentus bendradarbiauti su savo vyriausybėmis ir politinėmis partijomis siekiant skatinti socialinį teisingumą ir užtikrinti ilgalaikę taiką;

| 4. | ragina parlamentus ir vyriausybes užtikrinti vienodą visų visuomenės grupių, įskaitant moteris ir jaunimą, mažumas ir pažeidžiamas grupes, dalyvavimą demokratiniame procese ir valdyme; |
| --- | --- |

4.

ragina parlamentus ir vyriausybes užtikrinti vienodą visų visuomenės grupių, įskaitant moteris ir jaunimą, mažumas ir pažeidžiamas grupes, dalyvavimą demokratiniame procese ir valdyme;

| 5. | ragina tarptautinę bendruomenę, įskaitant AS, ES ir JT, toliau teikti esminę, koordinuotą ir veiksmingesnę pagalbą žmonėms, nuketėjusiems nuo saugumo padėties Didžiųjų ežerų regione, ir toliau būti pasirengusiai reaguoti į humanitarines nelaimes regione; |
| --- | --- |

5.

ragina tarptautinę bendruomenę, įskaitant AS, ES ir JT, toliau teikti esminę, koordinuotą ir veiksmingesnę pagalbą žmonėms, nuketėjusiems nuo saugumo padėties Didžiųjų ežerų regione, ir toliau būti pasirengusiai reaguoti į humanitarines nelaimes regione;

| 6. | pakartoja ryžtingą įsipareigojimą skatinti Didžiųjų ežerų regiono šalių apskritai ir pirmiausia KDR suverenitetą, nepriklausomybę, teritorinį vientisumą ir nacionalinę vienybę ir pabrėžia, kad, siekiant skatinti taiką, saugumą ir vystymąsi Didžiųjų ežerų regione, reikia gerbti šias teises; |
| --- | --- |

6.

pakartoja ryžtingą įsipareigojimą skatinti Didžiųjų ežerų regiono šalių apskritai ir pirmiausia KDR suverenitetą, nepriklausomybę, teritorinį vientisumą ir nacionalinę vienybę ir pabrėžia, kad, siekiant skatinti taiką, saugumą ir vystymąsi Didžiųjų ežerų regione, reikia gerbti šias teises;

| 7. | dar kartą patvirtina neatimamą ir nenuginčijamą kiekvienos regiono tautos teisę visapusiškai naudotis savo nacionaliniu turtu ir disponuoti juo pagal savo šalies įstatymus visiškai nepriklausomai; |
| --- | --- |

7.

dar kartą patvirtina neatimamą ir nenuginčijamą kiekvienos regiono tautos teisę visapusiškai naudotis savo nacionaliniu turtu ir disponuoti juo pagal savo šalies įstatymus visiškai nepriklausomai;

| 8. | pritaria Adis Abeboje pasirašytai Kongo Demokratinės Respublikos ir regiono taikos, saugumo ir bendradarbiavimo programai ir ragina ją pasirašiusias šalis skubiai ir sąžiningai vykdyti įsipareigojimus; todėl ragina JT Saugumo Tarybą pagal savo Rezoliucijos Nr. 2098 (2013) 6 dalį imtis atitinkamų priemonių šioje programoje nustatytų įsipareigojimų neįvykdžiusių šalių atžvilgiu; |
| --- | --- |

8.

pritaria Adis Abeboje pasirašytai Kongo Demokratinės Respublikos ir regiono taikos, saugumo ir bendradarbiavimo programai ir ragina ją pasirašiusias šalis skubiai ir sąžiningai vykdyti įsipareigojimus; todėl ragina JT Saugumo Tarybą pagal savo Rezoliucijos Nr. 2098 (2013) 6 dalį imtis atitinkamų priemonių šioje programoje nustatytų įsipareigojimų neįvykdžiusių šalių atžvilgiu;

| 9. | palankiai vertina ES paramą bendrajam susitarimui ir ragina ją, kartu su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, visomis pastangomis skatinti taiką ir gerinti KDR, Ugandos, Ruandos, Burundžio ir Tanzanijos tarpusavio bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina ES paramą bendrajam susitarimui ir ragina ją, kartu su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, visomis pastangomis skatinti taiką ir gerinti KDR, Ugandos, Ruandos, Burundžio ir Tanzanijos tarpusavio bendradarbiavimą;

| 10. | remia visas priemones, kuriomis siekiama atkurti taiką ir saugumą Didžiųjų ežerų regione ir kurių imasi JT, AS, ES, Tarptautinė konferencija dėl Didžiųjų ežerų regiono ir PAVB, ir ragina jas toliau dėti pastangas ir pirmiausia parengti darnaus regiono vystymosi programą, apskritai siekiant pasiūlyti jaunimui ir kitiems Didžiųjų ežerų regiono gyventojams alternatyvą karui, kuria jiems būtų užtikrinta geresnė ateitis; |
| --- | --- |

10.

remia visas priemones, kuriomis siekiama atkurti taiką ir saugumą Didžiųjų ežerų regione ir kurių imasi JT, AS, ES, Tarptautinė konferencija dėl Didžiųjų ežerų regiono ir PAVB, ir ragina jas toliau dėti pastangas ir pirmiausia parengti darnaus regiono vystymosi programą, apskritai siekiant pasiūlyti jaunimui ir kitiems Didžiųjų ežerų regiono gyventojams alternatyvą karui, kuria jiems būtų užtikrinta geresnė ateitis;

| 11. | palankiai vertina JT Saugumo tarybos rezoliuciją Nr. 2098 (2013) dėl KDR ir ragina Didžiųjų ežerų regiono vadovus ir visą tarptautinę bendruomenę skubiai imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad ši rezoliucija būtų tinkamai ir visapusiškai įgyvendinta; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina JT Saugumo tarybos rezoliuciją Nr. 2098 (2013) dėl KDR ir ragina Didžiųjų ežerų regiono vadovus ir visą tarptautinę bendruomenę skubiai imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad ši rezoliucija būtų tinkamai ir visapusiškai įgyvendinta;

| 12. | palankiai vertina pagal šią rezoliuciją iš intervencijos komandos MONUSCO suformuotų pajėgų dislokavimą Šiaurės Kivu; palankiai vertina aktyvų komandos dalyvavimą malšinant M23 sukilimą ir ragina ją toliau remti Kongo vyriausybės pajėgas, siekiant išardyti visas kitas KDR teritorijoje veikiančias ginkluotas grupuotes ir užkirsti kelią jų nusikalstamai veikai Didžiųjų ežerų regione; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina pagal šią rezoliuciją iš intervencijos komandos MONUSCO suformuotų pajėgų dislokavimą Šiaurės Kivu; palankiai vertina aktyvų komandos dalyvavimą malšinant M23 sukilimą ir ragina ją toliau remti Kongo vyriausybės pajėgas, siekiant išardyti visas kitas KDR teritorijoje veikiančias ginkluotas grupuotes ir užkirsti kelią jų nusikalstamai veikai Didžiųjų ežerų regione;

| 13. | ragina tarptautinę bendruomenę, pirmiausia pagalbos teikėjus, remti KDR pastangas po karinės pergalės prieš M23 vykdyti institucines, politines, ekonomines ir socialines reformas, pirmiausia gynybos, saugumo ir teisingumo srityse, siekiant stiprinti demokratiją, teisinę valstybę ir gerą valdymą visais viešojo administravimo lygmenimis; |
| --- | --- |

13.

ragina tarptautinę bendruomenę, pirmiausia pagalbos teikėjus, remti KDR pastangas po karinės pergalės prieš M23 vykdyti institucines, politines, ekonomines ir socialines reformas, pirmiausia gynybos, saugumo ir teisingumo srityse, siekiant stiprinti demokratiją, teisinę valstybę ir gerą valdymą visais viešojo administravimo lygmenimis;

| 14. | ragina KDR ir jos kaimynus glaudžiau ir veiksmingiau bendradarbiauti, siekiant kartu ne tik spręsti su saugumu susijusius ir politinius klausimus, bet ir šalinti pasikartojančių konfliktų regione padarinius, siekiant skatinti ekonominį vystymąsi Didžiųjų ežerų regione; ragina tarptautinę bendruomenę, pirmiausia Tarptautinė konferencija dėl Didžiųjų ežerų regiono, AS, ES, JT ir JAV remti šį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

14.

ragina KDR ir jos kaimynus glaudžiau ir veiksmingiau bendradarbiauti, siekiant kartu ne tik spręsti su saugumu susijusius ir politinius klausimus, bet ir šalinti pasikartojančių konfliktų regione padarinius, siekiant skatinti ekonominį vystymąsi Didžiųjų ežerų regione; ragina tarptautinę bendruomenę, pirmiausia Tarptautinė konferencija dėl Didžiųjų ežerų regiono, AS, ES, JT ir JAV remti šį bendradarbiavimą;

| 15. | šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad reikia atgaivinti Didžiųjų ežerų regiono ekonominę bendriją ir suteikti jai lėšų, kad ji, siekdama gerinti regiono gyventojų gyvenimą, galėtų skatinti taiką, integraciją, ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

15.

šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad reikia atgaivinti Didžiųjų ežerų regiono ekonominę bendriją ir suteikti jai lėšų, kad ji, siekdama gerinti regiono gyventojų gyvenimą, galėtų skatinti taiką, integraciją, ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą;

| 16. | palankiai vertina Tarptautinės konferencijos dėl Didžiųjų ežerų regiono vadovaujamų Kampalos derybų pažangą ir primygtinai ragina tarpininką ir visas šalis skubiai baigti derybas, kad būtų galima spręsti tokius skubius klausimus, kaip į kaimynines šalis pabėgusių buvusių M23 sukilėlių ir karo nusikaltimais, nusikaltimais žmonijai ir sunkiais žmogaus teisių pažeidimais kaltinamų žmonių ekstradicija; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina Tarptautinės konferencijos dėl Didžiųjų ežerų regiono vadovaujamų Kampalos derybų pažangą ir primygtinai ragina tarpininką ir visas šalis skubiai baigti derybas, kad būtų galima spręsti tokius skubius klausimus, kaip į kaimynines šalis pabėgusių buvusių M23 sukilėlių ir karo nusikaltimais, nusikaltimais žmonijai ir sunkiais žmogaus teisių pažeidimais kaltinamų žmonių ekstradicija;

| 17. | ragina vykdyti buvusių sukilėlių demobilizaciją, nuginklavimą, reabilitaciją ir reintegraciją (DNRR) griežtai laikantis pagrindinių tarptautinių šios srities standartų ir atsižvelgiant į specifines kario tarnybos ypatybes, kaip nurodyta AKR ir ES JPA rezoliucijoje dėl karinių perversmų keliamos grėsmės demokratijai ir politiniam stabilumui AKR valstybėse ir tarptautinės bendruomenės vaidmens; |
| --- | --- |

17.

ragina vykdyti buvusių sukilėlių demobilizaciją, nuginklavimą, reabilitaciją ir reintegraciją (DNRR) griežtai laikantis pagrindinių tarptautinių šios srities standartų ir atsižvelgiant į specifines kario tarnybos ypatybes, kaip nurodyta AKR ir ES JPA rezoliucijoje dėl karinių perversmų keliamos grėsmės demokratijai ir politiniam stabilumui AKR valstybėse ir tarptautinės bendruomenės vaidmens;

| 18. | atkreipia dėmesį į Kongo Demokratinėje Respublikoje Prezidento Josepho Kabilos surengtas nacionalines prezidentinės daugumos, politinės opozicijos ir pilietinės visuomenės konsultacijas ir ragina KDR valdžios institucijas imtis veiksmų dėl šių konsultacijų išvadų ir rekomendacijų, siekiant skatinti nacionalinį susitaikymą ir galutinai panaikinti pagrindines pasikartojančių KDR politinių krizių priežastis; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į Kongo Demokratinėje Respublikoje Prezidento Josepho Kabilos surengtas nacionalines prezidentinės daugumos, politinės opozicijos ir pilietinės visuomenės konsultacijas ir ragina KDR valdžios institucijas imtis veiksmų dėl šių konsultacijų išvadų ir rekomendacijų, siekiant skatinti nacionalinį susitaikymą ir galutinai panaikinti pagrindines pasikartojančių KDR politinių krizių priežastis;

| 19. | pabrėžia, kad nereikia gaišti laiko JT vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro ir Tarptautinio Raudonojo Kryžiaus pagalba nustatant buvusius M23 sukilėlius ir Kongo pabėgėlius Ruandoje ir Ugandoje, kad jie galėtų būti savanoriškai repatrijuojami į jų kilmės šalį ir kad kiekvienas DNRR programoje pageidaujantis dalyvauti asmuo galėtų joje dalyvauti; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad nereikia gaišti laiko JT vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro ir Tarptautinio Raudonojo Kryžiaus pagalba nustatant buvusius M23 sukilėlius ir Kongo pabėgėlius Ruandoje ir Ugandoje, kad jie galėtų būti savanoriškai repatrijuojami į jų kilmės šalį ir kad kiekvienas DNRR programoje pageidaujantis dalyvauti asmuo galėtų joje dalyvauti;

| 20. | pabrėžia, kad nebaudžiamumo panaikinimas yra viena iš taikos ir saugumo atkūrimo Didžiųjų ežerų regione prielaidų ir dar kartą ragina Tarptautinės konferencijos dėl Didžiųjų ežerų regiono valstybių narių teismines institucijas ir Tarptautinį baudžiamąjį teismą patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir nubausti Didžiųjų ežerų regione žmogaus teisių pažeidimus, nusikaltimus žmonijai, karo nusikaltimus įvykdžiusius, prievartą naudojusius ir vaikus į kariuomenę verbavusius asmenis; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad nebaudžiamumo panaikinimas yra viena iš taikos ir saugumo atkūrimo Didžiųjų ežerų regione prielaidų ir dar kartą ragina Tarptautinės konferencijos dėl Didžiųjų ežerų regiono valstybių narių teismines institucijas ir Tarptautinį baudžiamąjį teismą patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir nubausti Didžiųjų ežerų regione žmogaus teisių pažeidimus, nusikaltimus žmonijai, karo nusikaltimus įvykdžiusius, prievartą naudojusius ir vaikus į kariuomenę verbavusius asmenis;

| 21. | primygtinai reikalauja, kad visos Didžiųjų ežerų regione klajojančios ginkluotosios grupuotės nedelsiant nusiginkluotų, jei jos to dar nepadarė, ir grįžtų į normalų civilį gyvenimą savo šalyse; |
| --- | --- |

21.

primygtinai reikalauja, kad visos Didžiųjų ežerų regione klajojančios ginkluotosios grupuotės nedelsiant nusiginkluotų, jei jos to dar nepadarė, ir grįžtų į normalų civilį gyvenimą savo šalyse;

| 22. | primygtinai ragina visas civilius arba karo pabėgėlius iš kitų šalių priėmusias Didžiųjų ežerų regiono šalis griežtai laikytis 1951 m. Ženevos konvencijos dėl pabėgėlių statuso ir 1967 m. Afrikos vienybės organizacijos (AVO) konvencijos dėl specifinių pabėgėlių problemų Afrikoje aspektų nuostatų, pirmiausia draudimo tiems asmenims dalyvauti jų kilmės šalims priešiškoje politinėje ir karinėje veikloje; |
| --- | --- |

22.

primygtinai ragina visas civilius arba karo pabėgėlius iš kitų šalių priėmusias Didžiųjų ežerų regiono šalis griežtai laikytis 1951 m. Ženevos konvencijos dėl pabėgėlių statuso ir 1967 m. Afrikos vienybės organizacijos (AVO) konvencijos dėl specifinių pabėgėlių problemų Afrikoje aspektų nuostatų, pirmiausia draudimo tiems asmenims dalyvauti jų kilmės šalims priešiškoje politinėje ir karinėje veikloje;

| 23. | ragina Pasaulio banką ištesėti 2013 m. gegužės 22 d. jo prezidento Kinšasoje duotą pažadą investuoti 1 mlrd. USD į vystymosi projektus Didžiųjų ežerų regione ir rekomenduoja, kad šis finansavimas būtų pirmiausia skiriamas nuo konfliktų nukentėjusioms sritims; |
| --- | --- |

23.

ragina Pasaulio banką ištesėti 2013 m. gegužės 22 d. jo prezidento Kinšasoje duotą pažadą investuoti 1 mlrd. USD į vystymosi projektus Didžiųjų ežerų regione ir rekomenduoja, kad šis finansavimas būtų pirmiausia skiriamas nuo konfliktų nukentėjusioms sritims;

| 24. | ragina AS, Tarptautinę konferenciją dėl Didžiųjų ežerų regiono ir jos valstybes nares, JT ir ES imtis ryžtingų ir efektyvių veiksmų kovoti su neteisėtu KDR ir kitų Didžiųjų ežerų regiono šalių gamtos išteklių naudojimu ir prekyba jais, taip pat, vadovaujantis tarptautiniu lygmeniu patvirtintais skaidrumo principais, pirmiausia nustatyti sankcijas tokioje veikloje dalyvaujančioms įmonėms; |
| --- | --- |

24.

ragina AS, Tarptautinę konferenciją dėl Didžiųjų ežerų regiono ir jos valstybes nares, JT ir ES imtis ryžtingų ir efektyvių veiksmų kovoti su neteisėtu KDR ir kitų Didžiųjų ežerų regiono šalių gamtos išteklių naudojimu ir prekyba jais, taip pat, vadovaujantis tarptautiniu lygmeniu patvirtintais skaidrumo principais, pirmiausia nustatyti sankcijas tokioje veikloje dalyvaujančioms įmonėms;

| 25. | paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Afrikos Sąjungai, AKR ir ES Tarybai, Europos Sąjungos Tarybai ir Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, JT generaliniam sekretoriui, JT generalinio sekretoriaus specialiajam pasiuntiniui Didžiųjų ežerų regione, Didžiųjų ežerų regiono tarptautinės konferencijos valstybėms narėms ir susijusių valstybių prezidentams, valstybių ir vyriausybių vadovams ir parlamentams. |
| --- | --- |

25.

paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Afrikos Sąjungai, AKR ir ES Tarybai, Europos Sąjungos Tarybai ir Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, JT generaliniam sekretoriui, JT generalinio sekretoriaus specialiajam pasiuntiniui Didžiųjų ežerų regione, Didžiųjų ežerų regiono tarptautinės konferencijos valstybėms narėms ir susijusių valstybių prezidentams, valstybių ir vyriausybių vadovams ir parlamentams.

Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklės

1 straipsnis

Jungtinė parlamentinė asamblėja

1.   AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja (toliau – asamblėja) įkurta pagal Afrikos, Karibų jūros baseino bei Ramiojo vandenyno valstybių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo 17 straipsnį.

2.   Asamblėją sudaro dveji rūmai, kuriuose yra vienodas ES ir AKR atstovų skaičius. Asamblėjos nariais gali būti Europos Parlamento nariai ir kiekvienos AKR valstybės nacionalinių parlamentų nariai arba išskirtiniais atvejais, kaip antai nenugalimos jėgos (force majeure), apie kuriuos iš anksto raštu turi būti pranešta 2 straipsnyje nurodytam Asamblėjos biurui (toliau biuras), šių valstybių parlamentų paskirti atstovai. Jei AKR šalyje nėra parlamento, jos atstovas be balsavimo teisės gali dalyvauti asamblėjoje tik gavęs išankstinį asamblėjos pritarimą.

3.   Asamblėjos nario įgaliojimus AKR atstovams paskyrimo laišku suteikia atitinkamos atskirų valstybių valdžios institucijos, o Europos Parlamento atstovams – Europos Parlamento pirmininkas.

2 straipsnis

Biuras

1.   Kiekvieni rūmai pagal savo nusistovėjusią tvarką išrenka savo narius į biurą.

2.   Biurą sudaro du lygiateisiai pirmininkai ir 24 pirmininkų pavaduotojai. Pagal dvejų rūmų nustatytas procedūras pusę biuro narių siūlo AKR valstybių atstovai, o kitą pusę – Europos Parlamento atstovai.

3.   Biuras planuoja asamblėjos darbą, atsako už asamblėjos veiklos planų ir rezoliucijų tolesnį įgyvendinimą ir užmezga bei palaiko visus būtinus ryšius su AKR ir ES Ministrų taryba, ir su AKR ir ES Ambasadorių komitetu.

4.   Biuras atsakingas už asamblėjos darbo koordinavimą. Biuras gali paskirti keletą savo narių kaip pirmininko pavaduotojus, atsakingus už tam tikrus klausimus, laikydamasis AKR šalių parlamentų ir Europos Parlamento narių lygybės principo.

5.   Biuras posėdžiauja savo pirmininkų iniciatyva ne rečiau kaip keturis kartus per metus; du iš šių posėdžių vyksta likus kelioms dienoms iki asamblėjos sesijų.

6.   Biuras teikia asamblėjai siūlomą diskusijų darbotvarkę. Jis privalo užtikrinti, kad bent pusė darbotvarkės klausimų būtų susiję su visiems aktualiais reikalais.

Biuras gali pasiūlyti riboti kalbėjimo per diskusijas laiką.

7.   Biuras yra atsakingas už reikalus, susijusius su nuolatinių komitetų, nurodytų 25 straipsnyje (nuolatiniai komitetai), sudarymu ir jų pareigomis.

8.   Biuras yra atsakingas įgalioti nuolatinius komitetus parengti pranešimus ir pasiūlymus dėl rezoliucijų.

9.   Biuras taip pat gali perduoti svarstyti reikalus nuolatiniams komitetams, kurie vėliau gali prašyti leidimo parengti pranešimą tam tikru klausimu.

10.   Biuras yra atsakingas už asamblėjos rezoliucijų ir sprendimų įgyvendinimo eigos kontrolę. Kai rezoliucijas pateikia nuolatinis komitetas, įgaliojimus vykdyti tolesnę kontrolę biuras gali perduoti susijusio nuolatinio komiteto pirmininkui ir pranešėjui.

11.   Biuras atsakingas už uždarame posėdyje vykstančias diskusijas, skirtas atskiriems su žmogaus teisėmis susijusiems atvejams.

12.   Biuro posėdžiai yra uždari.

3 straipsnis

Kitų institucijų dalyvavimas

1.   AKR ir ES Ministrų taryba, kaip nustatyta partnerystės susitarimo 15 straipsnyje, kviečiama pristatyti savo metinį partnerystės susitarimo įgyvendinimo pranešimą asamblėjai. Po šio pristatymo vyksta diskusijos.

2.   Biuro pakviesti asamblėjos sesijose gali dalyvauti AKR Ministrų taryba ir AKR Ambasadorių komitetas, taip pat Europos Sąjungos Taryba, Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – Vyriausiasis įgaliotinis) ir Europos Komisija.

3.   Biuro pakviesti biuro posėdžiuose gali dalyvauti AKR Ministrų taryba, Europos Sąjungos Taryba, Vyriausiasis įgaliotinis ir Europos Komisija aptariant klausimus, kurie susiję su atitinkamomis jų atsakomybės sritimis.

4 straipsnis

Stebėtojai ir svečiai

1.   Toliau nurodytos šalys kaip nuolatinės stebėtojos gali siųsti atstovą dalyvauti asamblėjos sesijose:

| a) | valstybės, kuriose vyksta partnerystės susitarimo ratifikavimo procesas; |
| --- | --- |

a)

valstybės, kuriose vyksta partnerystės susitarimo ratifikavimo procesas;

| b) | AKR grupės valstybės narės. |
| --- | --- |

b)

AKR grupės valstybės narės.

Nuolatiniams stebėtojams asamblėjoje gali būti suteikiamas žodis.

2.   Kitos organizacijos ar įstaigos kaip stebėtojos gali dalyvauti asamblėjos sesijose, nuolatinių komitetų posėdžiuose ir regioniniuose parlamentiniuose posėdžiuose, kai pirmininkai jas pakviečia ir biuras tam pritaria.

Kiekvienu atskiru atveju asamblėjai ar susijusio komiteto biurui atitinkamai pritarus, per sesiją ar komiteto posėdžius jiems gali būti suteikiamas žodis.

3.   Stebėtojai, neatsižvelgiant į tai, ar jie yra nuolatiniai ar nenuolatiniai stebėtojai, neturi teisės balsuoti.

4.   Kitų svečių, pavyzdžiui, pilietinės visuomenės atstovų dalyvavimą konsultaciniu pagrindu asamblėjos sesijose, nuolatinių komitetų posėdžiuose ir asamblėjos regioniniuose posėdžiuose biuras tvirtina kiekvienu atskiru atveju.

5 straipsnis

Asamblėjos sesijos

1.   Asamblėja posėdžiauja tris dienas du kartus per metus. Sesijas, kurios pakaitomis vyksta kurioje nors AKR grupės arba Europos Sąjungos valstybėje, jei įmanoma, toje, kurios eilė pirmininkauti Europos Sąjungos Tarybai, sukviečia asamblėjos pirmininkai.

2.   Sesijų vieta skiriama paeiliui AKR grupės valstybių regionuose ir Europos Sąjungos valstybėse narėse.

3.   Pirmininkams, biurui arba AKR ir ES Ministrų tarybai pareikalavus, gali būti sukviečiama neeilinė asamblėjos sesija.

6 straipsnis

Regioniniai asamblėjos posėdžiai

1.   Pagal partnerystės susitarimo 17 straipsnio 3 dalį asamblėja
  rengia
  regioninius parlamentinius posėdžius. Surengti tokius posėdžius nusprendžiama pareikalavus biurui arba atitinkamiems regionams.

2.   Pagal šias darbo tvarkos taisykles regionas – tai teritorinis vienetas, kurį nustato AKR šalių nacionaliniai parlamentai. Visus šiuos nustatytus teritorinius vienetus privalo galutinai patvirtinti asamblėja.

3.   Regioniniuose posėdžiuose dalyvauja po vieną parlamento narį iš kiekvienos AKR šalies, esančios regione, ir tiek pat Europos Parlamento narių.

4.   Asamblėja rengia ne daugiau kaip tris regioninius posėdžius per metus, kiekvienas iš jų trunka iki trijų dienų. Jei rengiami daugiau kaip du posėdžiai, vienas iš jų vyksta per AKR šalyje vykstančią sesiją. Tuose posėdžiuose priimamos išvados informacinių pranešimų forma. Šios darbo tvarkos taisyklės mutatis mutandis taikomos regioniniams posėdžiams.

5.   Per regioninius posėdžius daugiausia dėmesio skiriama regioninės reikšmės ir aktualiems klausimams, ypač atitinkamų regionų regiono ir šalies strategijos dokumentams. Kiekvieno regioninio posėdžio pranešimas dėl tolesnių veiksmų teikiamas po jo vykstančiai asamblėjos sesijai.

6.   Pranešimas apie kiekvieną AKR regioną parengiamas prieš kiekvieną regioninį posėdį ir tame regioniniame posėdyje aptariamas.

7 straipsnis

Darbotvarkė

1.   Biuras rengia sesijos darbotvarkės projektą. Pirmininkai teikia tą projektą patvirtinti asamblėjai. Svarstomi klausimai turi būti susiję su partnerystės susitarime numatytu Europos Sąjungos ir AKR valstybių bendradarbiavimu plėtros srityje.

Į kiekvienos sesijos darbotvarkės projektą įtraukiami šių kategorijų klausimai:

| i) | nuolatinių komitetų pateikti pranešimai; per sesiją galima pateikti tris tokius pranešimus. Pranešimuose pateikiamų pasiūlymų dėl rezoliucijų apimtis nustatyta šių darbo tvarkos taisyklių II priede; |
| --- | --- |

i)

nuolatinių komitetų pateikti pranešimai; per sesiją galima pateikti tris tokius pranešimus. Pranešimuose pateikiamų pasiūlymų dėl rezoliucijų apimtis nustatyta šių darbo tvarkos taisyklių II priede;

| ii) | neatidėliotini klausimai, kuriuos pasiūlė nuolatiniai komitetai arba pateikė biuras; neatidėliotini klausimai įtraukiami į darbotvarkę išimties tvarka; per vieną sesiją jų galima svarstyti ne daugiau kaip du. Kiti klausimai perduodami atsakingam nuolatiniam komitetui; |
| --- | --- |

ii)

neatidėliotini klausimai, kuriuos pasiūlė nuolatiniai komitetai arba pateikė biuras; neatidėliotini klausimai įtraukiami į darbotvarkę išimties tvarka; per vieną sesiją jų galima svarstyti ne daugiau kaip du. Kiti klausimai perduodami atsakingam nuolatiniam komitetui;

| iii) | svarbiausias klausimas aukšto lygio diskusijoms. |
| --- | --- |

iii)

svarbiausias klausimas aukšto lygio diskusijoms.

2.   Neatidėliotinais klausimais AKR valstybių atstovai, frakcija arba dešimt asamblėjos narių gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos. Pasiūlymus dėl rezoliucijos, kurių apimtis nustatyta II priede, galima pateikti tik dėl į šios sesijos darbotvarkės projektą įtrauktų neatidėliotinų klausimų. Pasiūlymai dėl rezoliucijų turi būti pateikiami ne vėliau kaip likus keturioms savaitėms iki sesijos, kur jie bus svarstomi ir dėl jų balsuojama, pradžios.

3.   Skubos atvejais pirmininkai pagal rašytinę ir (arba) tylaus pritarimo procedūrą gali atnaujinti darbotvarkę tarp biuro posėdžių.

4.   Pasiūlymai dėl rezoliucijų neatidėliotinais klausimais pateikiami biurui. Biuras tikrina, kad visi pasiūlymai dėl rezoliucijų, kurie atitinka 2 dalyje nurodytus kriterijus, būtų įtraukti į darbotvarkę ir išversti į anglų ir prancūzų kalbas. Biuro pasiūlymai teikiami tvirtinti asamblėjai.

5.   Apie rezoliucijų pasiūlymus neatidėliotinais klausimais biuras informuoja atsakingą komitetą.

8 straipsnis

Kvorumas

1.   Asamblėjos kvorumas yra tada, jei į posėdį susirenka trečdalis AKR šalių ir Europos Parlamento atstovų.

2.   Bet koks balsavimas yra teisėtas nepaisant balsavusiųjų skaičiaus, išskyrus atvejus, kai ne mažiau kaip dešimties narių išankstiniu prašymu Pirmininkas prieš balsuojant konstatuoja, kad kvorumo balsavimo metu nėra. Jei kvorumo nėra, balsavimas įrašomas į kito posėdžio darbotvarkę.

9 straipsnis

Pirmininkavimas posėdžiams

1.   Abu pirmininkai drauge nusprendžia, kuris iš jų ir kuriai asamblėjos sesijai pirmininkaus.

2.   Pirmininkas paskelbia asamblėjos posėdžių pradžią, pertrauką ir pabaigą. Pirmininkas užtikrina, kad būtų paisoma darbo tvarkos taisyklių, palaiko tvarką, suteikia žodį kalbėtojams, skelbia diskusijų pabaigą, balsavimą ir balsavimo rezultatus.

3.   Per diskusijas pirmininkas gali tik apibendrinti svarstomą klausimą arba paraginti kalbėtojus laikytis tvarkos; jei jis pageidauja dalyvauti diskusijose, turi palikti pirmininko postą.

4.   Bet kurį pirmininką, jam pageidaujant, pirmininko poste gali pakeisti jo pavaduotojas.

10 straipsnis

Sėdėjimas salėje

Asamblėjos nariams vietos skiriamos abėcėlės tvarka: Europos Parlamento atstovams – pagal pavardę, AKR šalių atstovams – pagal šalies pavadinimą, per kiekvieną sesiją pirminė abėcėlės raidė keičiama kita po jos einančia abėcėlės raide.

11 straipsnis

Oficialiosios kalbos

1.   Oficialiosios asamblėjos kalbos: anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų,
  kroatų
  , latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, prancūzų, portugalų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių.

Per visus Europos Parlamento įprastose darbo vietose vykstančius posėdžius vertimo žodžiu paslaugos teikiamos visomis posėdyje dalyvaujančių Europos Parlamento narių darbo kalbomis. Per visus posėdžius, vykstančius už Europos Parlamento įprastų darbo vietų ribų, vertimo žodžiu paslaugos teikiamos pagal atitinkamas Europos Parlamento vidaus taisykles, išdėstytas taisyklėse dėl AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos ir jos organų posėdžių tvarkos, nustatytas 2003 m. vasario 10 d. Europos Parlamento biuro sprendimu (22). Vertimo raštu paslaugos teikiamos kiekviename posėdyje anglų ir prancūzų kalba.

2.   Oficialiosiomis kalbomis spausdinami asamblėjos patvirtinti teisės aktai. Parengiamieji ir darbiniai dokumentai skelbiami bent dviem – anglų ir prancūzų – kalbomis.

12 straipsnis

Veiklos viešumas

Jei asamblėja nenusprendžia kitaip, jos sesijos yra viešos.

13 straipsnis

Posėdžio protokolas

1.   Praėjusio posėdžio protokolai su priimtais asamblėjos sprendimais ir kalbėtojų pavardėmis išdalijami nariams per kitą posėdį.

2.   Posėdžių protokolus Europos Parlamentas spausdina Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, o AKR sekretoriatas sprendžia, kur juos skelbs. Paskutinio sesijos posėdžio protokolas teikiamas tvirtinti kitos sesijos pradžioje ir visus pakeitimus skelbia Europos Parlamentas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir AKR sekretoriatas, kuris nusprendžia, kur juos skelbti.

14 straipsnis

Pirmininkų pareiškimai ir spaudos pranešimai

1.   Pirmininkai gali, kai įmanoma pasikonsultavę su biuro nariais pagal rašytinę ir (arba) tylaus pritarimo procedūrą, paskelbti bendrus skubius pareiškimus bet kokiu AKR ir ES partnerystės klausimu. Tokie pareiškimai grindžiami visomis esamomis rezoliucijomis ir pareiškimais. Juos paskelbę, pirmininkai visų pirma apie tai informuoja biurą siekdami, kad šiuos pareiškimus kuo greičiau aptartų visi asamblėjos nariai.

2.   Pranešimai spaudai rengiami anglų ir prancūzų kalbomis. Jie nelaikomi oficialiais dokumentais.

15 straipsnis

Teisė kalbėti

1.   Asamblėjos narys gali kalbėti tik tada, kai pirmininkas suteikia jam žodį. Rezoliucijose ar diskusijose paminėtų šalių atstovai turi teisę per nurodytą ribotą laiką pateikti atsakymą.

2.   Kalbėjimo laikas per diskusijas asamblėjoje paskirstomas vienodai Europos Parlamento ir AKR šalių atstovams. Pirmininkui pasiūlius, asamblėja gali nuspręsti apriboti kalbėjimo trukmę. Nariai gali papildyti savo pareiškimus raštu, šie dokumentai neturi būti ilgesni kaip 2 000 ženklų. Papildymai raštu archyvuojami jų originalo kalba.

3.   Kalbėjimo laikas Europos Parlamento nariams skirstomas pagal d'Hondto sistemą.

4.   AKR ir ES Ministrų tarybos nariai arba jų paskirti atstovai ir 3 straipsnio 2 dalyje nurodytų institucijų atstovai gali kalbėti, paprašę suteikti jiems žodį.

5.   Europos Parlamento generalinis sekretorius ir AKR sekretoriato generalinis sekretorius gali pasisakyti biuro posėdžiuose ir asamblėjos sesijose, jei juos tinkamai įgaliojo jų atitinkami rūmai ir to paprašė vienas iš pirmininkų, pirmininkaujantis minėtiems posėdžiams ir sesijoms.

6.   Kalbėtojo negalima pertraukti, išskyrus toliau 6 dalyje išvardytus atvejus; pirmininkas gali nutraukti kalbą, jei baigiasi kalbėti skirtas laikas.

7.   Jei kalbėtojas nukrypsta nuo temos, pirmininkas paprašo laikytis tvarkos. Jei kalbėtojas nuolatos nukrypsta nuo aptariamos temos, pirmininkas savo nuožiūra kurį laiką gali uždrausti jam kalbėti.

16 straipsnis

Balsavimo teisė ir balsavimo būdai

1.   Kiekvienam turinčiam balsavimo teisę nariui priklauso vienas neperleidžiamas balsas.

2.   Paprastai asamblėjos nariai balsuoja pakeldami ranką. Jei balsavimo rankos pakėlimu rezultatas kelia abejonių, balsuojama dar kartą spalvotomis kortelėmis arba elektroniniu būdu.

3.   Jei iki balsavimo dienos 10 val. ne mažiau kaip dešimt narių raštu pareikalauja slapto balsavimo, asamblėja balsuoja slaptai.

4.   Paprastai sprendimas laikomas priimtu tik tuo atveju, jei už jį balsavo dauguma balsavusių narių. Jei iki balsavimo dienos 10 val. ne mažiau kaip penki nariai pateikia prašymą balsuoti atskirai, AKR šalių parlamentų nariai ir Europos Parlamento atstovai balsuoja atskirai ir pasikeisdami. Tokiu atveju tekstas, dėl kurio buvo balsuojama, laikomas priimtu, jei už jį balsavo ir dauguma balsuojant dalyvavusių AKR šalių parlamentų narių, ir dauguma balsavime dalyvavusių Europos Parlamento narių.

5.   Balsams pasiskirsčius po lygiai, pasiūlymas nepatvirtinamas. Jis gali būti vėl pateikiamas per kitą asamblėjos sesiją.

6.   Iki balsavimo dienos 10 val. ne mažiau kaip penkiems nariams pareikalavus raštu, asamblėja balsuoja dėl atskirų pastraipos dalių teksto arba dėl pakeitimo.

7.   Kiekvieną prašymą, pateiktą pagal šio straipsnio 3, 4 ir 6 dalis, jo teikėjas gali bet kada prieš balsavimą atsiimti.

17 straipsnis

Paaiškinimai dėl balsavimo

Kiekvienas narys gali pateikti ne ilgesnį kaip vienos minutės paaiškinimą žodžiu dėl galutinio balsavimo arba ne ilgesnį kaip 200 žodžių paaiškinimą raštu. Paaiškinimai raštu archyvuojami originalo kalba.

18 straipsnis

Asamblėjos rezoliucijos

1.   Asamblėja balsuoja dėl pasiūlymų dėl rezoliucijų, kuriuos pagal 7 straipsnį nuolatiniai komitetai teikia savo pranešimuose.

2.   Be to, pagal 7 straipsnį asamblėja balsuoja dėl visų pasiūlymų dėl rezoliucijų neatidėliotinais klausimais.

3.   Pirmininkas kviečia visus, pateikusius pasiūlymus dėl rezoliucijų panašiais klausimais, sudaryti kompromisinį pasiūlymą. Diskusijų pabaigoje visi kompromisiniai pasiūlymai dėl rezoliucijų ir jų pakeitimai pateikiami asamblėjai balsuoti. Kai patvirtinamas kompromisinis pasiūlymas dėl rezoliucijos, visi kiti pasiūlymai šiuo klausimu atmetami.

4.   Asamblėjos patvirtintos rezoliucijos siunčiamos Europos Komisijai, AKR ir ES Ministrų tarybai ir kitoms suinteresuotoms šalims. Per kitą asamblėjos sesiją Europos Komisija ir AKR ir ES Ministrų taryba praneša, kaip priimtos rezoliucijos įgyvendinamos toliau.

19 straipsnis

Pakeitimai

1.   Pakeitimus pateikti gali balsavimo teisę turintys AKR šalių atstovai, politinės frakcijos arba dešimt asamblėjos narių. Pakeitimai turi būti pateikiami raštu, ir nurodoma, kokį tekstą jie turi pakeisti. Atsižvelgdamas į šiuos kriterijus pirmininkas nusprendžia, ar pakeitimai priimtini.

2.   Galutinė pakeitimų pateikimo data yra skelbiama sesijos pradžioje.

3.   Balsuojant pakeitimai turi pirmenybę prieš tekstą, su kuriuo jie yra susiję.

4.   Jei siūloma tos pačios teksto dalies du arba daugiau pakeitimų, pirmiausiai balsuojama dėl pakeitimo, kurio turinys labiausiai nutolęs nuo pirminio teksto. Žodžiu galima pateikti tik pakeitimus, kuriais ištaisomos faktinės arba kalbos klaidos. Visi kiti pakeitimai žodžiu bus svarstomi asamblėjos nuožiūra. Jei dešimt narių prieštarauja pakeitimui žodžiu, jis nepriimamas.

20 straipsnis

Klausimai, į kuriuos atsakoma raštu

1.   Bet kuris asamblėjos narys AKR ir ES Ministrų tarybai ar Europos Komisijai gali pateikti klausimus, į kuriuos atsakoma raštu.

2.   Šie klausimai pateikiami raštu biurui, kuris sprendžia, ar jie priimtini; priimtinus klausimus biuras siunčia AKR ir ES Ministrų tarybai arba Europos Komisijai. AKR ir ES Ministrų taryba arba Europos Komisija prašoma pateikti atsakymą raštu per du mėnesius nuo klausimo atsiuntimo dienos.

3.   Klausimus ir atsakymus į juos Europos Parlamentas spausdina Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, o AKR valstybės savo nuožiūra pasirenka, kur juos skelbs.

4.   Ten pat spausdinami ir klausimai, į kuriuos per nustatytą laiką neatsakyta, ir nurodoma, kad dar negautas atsakymas.

21 straipsnis

Klausimų valanda

1.   Klausimų valanda su AKR ir ES Ministrų taryba ir Europos Komisija rengiama per kiekvieną sesiją biuro siūlomu tokiu metu, kad būtų užtikrintas tų institucijų aukščiausio lygio atstovų dalyvavimas.

2.   Bet kuris asamblėjos narys gali pateikti AKR ir ES Ministrų tarybai ir Europos Komisijai po vieną klausimą. Tik vienas narys kviečiamas užduoti kelių narių vardu pateikiamus klausimus.

3.   Klausimai pateikiami biurui raštu iki jo nustatyto galutinio termino.

4.   Skubiais atvejais ir pritariant institucijai, kuriai adresuojami klausimai, abu pirmininkai arba biuras gali nuspręsti įtraukti klausimą į darbotvarkę, net jei baigėsi biuro nustatytas galutinis terminas.

5.   Asamblėjos pirmininkai sprendžia dėl klausimų, į kuriuos atsakoma žodžiu, priimtinumo. Priimtinumą reglamentuoja partnerystės susitarimo sritis ir sąlygos. Su jau į darbotvarkę įtrauktomis diskusijų su atitinkama institucija temomis susiję klausimai laikomi nepriimtinais. Priimtini klausimai perduodami AKR ir ES Ministrų tarybai arba Europos Komisijai. Pirmininkai nusprendžia dėl klausimų priėmimo tvarkos. Klausimo autorius nedelsiant informuojamas apie jų sprendimą.

6.   Klausimas turi būti ne ilgesnis kaip 100 žodžių. Jis turi būti suformuluotas kaip paklausimas, o ne kaip teiginys.

7.   Asamblėja skiria kiekvienoje sesijoje tam tikrą laiką atsakyti į klausimus, pateiktus AKR ir ES Ministrų tarybai ir Europos Komisijai. Į klausimus, į kuriuos neatsakyta dėl laiko stokos, bus atsakyta raštu, jei autorius neatsiima savo klausimo.

8.   Į klausimą atsakoma tik dalyvaujant klausimo autoriui arba pavaduojančiam asmeniui, kurio pavardę autorius raštiškai prieš klausimų valandos pradžią nurodo pirmininkams.

9.   Jei nedalyvauja nei klausimo autorius, nei pavaduojantis asmuo, į klausimą atsakoma raštu.

10.   AKR ir ES Ministrų Taryba arba Europos Komisija iš anksto pateikia atsakymus raštu. Pradinio klausimo pateikėjas, jei dalyvauja, arba jį pavaduojantis asmuo, jei jo pavardę autorius raštiškai prieš klausimų valandos pradžią nurodo pirmininkams, gali pateikti vieną trumpą papildomą klausimą. Pirmininkas gali atmesti bet kurį klausimą, nesusijusį su pradiniu klausimu. Tada, jei yra laiko, paprašius žodžio galima pateikti kitus klausimus AKR ir ES Ministrų Tarybai arba Europos Komisijai.

11.   Reikalaujant dešimčiai arba daugiau asamblėjos narių, gavus AKR ir ES Ministrų tarybos arba Europos Komisijos atsakymą, gali vykti diskusijos. Pirmininkas nustato tų diskusijų trukmę.

22 straipsnis

AKR ir ES Ministrų tarybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo pranešimas

AKR ir ES Ministrų tarybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo pranešimas, kuriame, be kita ko, nurodomos priėmus asamblėjos rezoliucijas ir rekomendacijas taikytos priemonės, išspausdinamas oficialiosiomis kalbomis ir išplatinamas kasmet rengiamose asamblėjos diskusijose.

23 straipsnis

Partnerystės susitarimo gyvendinimo kontrolė

Nedarant poveikio 6 straipsnyje nurodytiems pranešimams apie regionus, biurui pasiūlius, asamblėja gali paskirti vieną pranešėją iš Afrikos, Karibų jūros baseino bei Ramiojo vandenyno šalių ir vieną pranešėją iš ES parengti pranešimui apie konkretų regioną arba bet kokį kitą klausimą, susijusį su partnerystės susitarimo įgyvendinimu.

24 straipsnis

AKR ir ES Ministrų Tarybos prašymas pateikti nuomonę

1.   Kai asamblėjos prašoma pateikti nuomonę dėl sprendimo arba siūlomo sprendimo, rezoliucijos, AKR ir ES Ministrų tarybos rekomendacijos ar nuomonės, prašymas pateikiamas biurui, kuris perduoda klausimą asamblėjai kartu su savo rekomendacija.

2.   Biuras gali pateikti galutinį sprendimą dėl klausimo, kurį AKR ir ES Ministrų taryba pripažino neatidėliotinu.

25 straipsnis

Nuolatiniai komitetai

1.   Asamblėja paskiria tris nuolatinius komitetus (23), atsakingus už šias partnerystės susitarimo įgyvendinimo sritis:

| — | demokratinių procesų skatinimas palaikant dialogą ir konsultuojant, |
| --- | --- |

—

demokratinių procesų skatinimas palaikant dialogą ir konsultuojant,

| — | ekonominiai, finansiniai bei prekybos klausimai ir Europos plėtros fondo panaudojimas, |
| --- | --- |

—

ekonominiai, finansiniai bei prekybos klausimai ir Europos plėtros fondo panaudojimas,

| — | socialiniai ir aplinkos apsaugos klausimai. |
| --- | --- |

—

socialiniai ir aplinkos apsaugos klausimai.

2.   Laikantis bendrųjų susitarimų dėl asamblėjos veikimo, nuolatiniai komitetai sudaromi iš asamblėjos narių pagal 1 straipsnį ir veikia griežtai kaip jungtiniai dariniai.

3.   Nuolatinių komitetų darbo tvarkos taisykles patvirtina asamblėja biuro siūlymu.

26 straipsnis

Laikini tyrimo komitetai

1.   Biuras, asamblėjai pasiūlius, gali paskirti laikinus tyrimo komitetus specifiniams klausimams, susijusiems su partnerystės susitarimu arba jame aptariamiems, nagrinėti. Vienu metu gali veikti ne daugiau kaip du tokie komitetai. Tyrimo komitetai savo darbą privalo baigti per vienus metus.

2.   Biuras nustato jų atsakomybę, sudėtį ir įgaliojimus.

27 straipsnis

Seminarai

1.   Siekdama „geresnio savitarpio supratimo tarp Europos Sąjungoje ir AKR šalyse gyvenančių žmonių ir didinant visuomenės sąmoningumą plėtros klausimais“, asamblėja reguliariai organizuoja seminarus ne tik Europos Sąjungos, bet ir AKR šalyse.

2.   Biuras atsako už rengimą seminarų, kurių metu suteikiama galimybė pasikviesti asmenis, galinčius asamblėjai suteikti iš pirmųjų šaltinių aktualią informaciją apie politinę, ekonominę, socialinę ir kultūros padėtį.

3.   Sesijos atidarymo išvakarių dieną rengiami ne daugiau kaip trys seminarai. Kiekvienas pranešėjas sesijoje žodžiu pateikia trumpą pranešimą, po kurio gali vykti diskusijos.

28 straipsnis

Misijos ir delegacijos

1.   Biuras gali nuspręsti į AKR ar ES šalis arba į tarptautines organizacijas pasiųsti delegaciją rinkti duomenų, jei laikomasi biudžeto apribojimų. Be to, biuras arba asamblėja, pakvietus atitinkamai šaliai ir su sąlyga, kad užtikrintas saugumas ir kad Europos Parlamento narių atveju tai būtų suderinama su Europos Parlamento vidaus taisyklėmis, gali nuspręsti siųsti jungtines delegacijas stebėti prezidento arba parlamento rinkimų. Be to, vadovaudamasis glaudaus bendradarbiavimo principu, numatytu 29 straipsnyje, biuras gali siųsti delegacijas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto bei socialinių partnerių posėdžius, taip pat į posėdžius, vykstančius ne Briuselyje.

Biurui ir per kitą asamblėjos sesiją teikiama ataskaita. Kitame biuro posėdyje imamasi konkrečių veiksmų, susijusių su ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis.

2.   Pirmininkai ar pirmininkų pavaduotojai gali dalyvauti aukšto lygio susitikimuose ar tarptautinių parlamentinių organų susitikimuose, kai kviečiami juose dalyvauti atsižvelgiant į jų tarnybines pareigas, atskirai ar kartu, asamblėjos vardu. Tokių misijų metu asamblėjai turi būti atstovaujama kaip visumai, o susijusi veikla turi atspindėti bendrus AKR ir ES interesus.

29 straipsnis

Konsultavimasis su pilietine visuomene

Asamblėja stengiasi užtikrinti, kad Afrikos, Karibų jūros baseino bei Ramiojo vandenyno šalys ir Europos Sąjunga nuolatos bendrautų ir konsultuotųsi su AKR ir ES šalių ekonominiais ir socialiniais partneriais bei kitais pilietinės visuomenės atstovais, kad išsiaiškintų jų požiūrį į partnerystės susitarimo siekius. Tie pilietinės visuomenės atstovai turi galimybę dalyvauti regionų ir nuolatinių komitetų posėdžiuose bei seminaruose. Kiekvienu atveju biuras išnagrinėja aplinkybes, kuriomis atstovams siunčiami pakvietimai.

30 straipsnis

Garbės pirmininkas

Biurui pasiūlius ir išimtiniais atvejais asamblėja gali suteikti garbės pirmininko vardą vienam iš dviejų ankstesnių pirmininkų. Šiuo garbingu vardu asamblėja išreiškia šiam asmeniui jo nuopelnų tarnyboje asamblėjos labui per narystės asamblėjoje laikotarpį pripažinimą.

31 straipsnis

Sekretoriatas

Europos Parlamento generalinis sekretorius ir AKR šalių sekretoriato generalinis sekretorius imasi visų reikiamų priemonių, kad padėtų asamblėjai ir užtikrintų sklandų jos darbą. Jie gali paskirti vyresnįjį savo atitinkamo sekretoriato pareigūną, kad jis atstovautų jiems kaip vienas iš asamblėjos generalinių sekretorių. Jie atsakingi biurui.

32 straipsnis

Finansinis reglamentas

Asamblėja patvirtina savo finansinį reglamentą, atsižvelgdama į biuro pasiūlymus.

33 straipsnis

Darbo tvarkos taisyklių aiškinimas

Pirmininkas arba, jo prašymu, biuras, sprendžia klausimus, susijusius su darbo tvarkos taisyklių aiškinimu.

34 straipsnis

Pareiškimai dėl darbo tvarkos

1.   Pirmenybė kalbėti suteikiama nariui, iškėlusiam klausimų dėl darbo tvarkos arba pateikusiam pasiūlymą dėl procedūros. Pranešimas, kuriame pateikiamas pasiūlymas dėl darbo tvarkos taisyklių laikymosi ar procedūros, negali trukti ilgiau kaip dvi minutes.

2.   Paprašius, pirmininkas gali leisti ne ilgiau kaip dvi minutes kalbėti vienam kalbėtojui, kuris nepritaria šiam pasiūlymui.

3.   Daugiau asmenų kalbėti neleidžiama.

4.   Pirmininkas paskelbia savo sprendimą dėl darbo tvarkos arba su procedūra susijusio pasiūlymo. Prieš tai pirmininkas gali pasitarti su biuru.

35 straipsnis

Darbo tvarkos taisyklių peržiūra

1.   Dėl šių darbo tvarkos taisyklių pakeitimų sprendžia asamblėja, atsižvelgdama į biuro pasiūlymus ir pasikonsultavusi su politinių reikalų komitetu.

2.   Pakeitimai priimami tik tuomet, kai jiems didžiąja balsų dauguma pritaria abiejų asamblėjoje atstovaujamų grupių dalyviai.

3.   Jeigu balsuojant nenurodoma kitaip, darbo tvarkos taisyklių pakeitimai įsigalioja pirmąją dieną po jų patvirtinimo sesijos metu.

I PRIEDAS

Nuolatinių komitetų įgaliojimai, atsakomybė, narystė ir darbo tvarka

1 straipsnis

Yra trys nuolatiniai parlamentiniai komitetai, kuriems yra suteikti šie įgaliojimai ir atsakomybė:

| I. | POLITINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

  Komitetas atsakingas už šiuos klausimus:






  1. | politinio dialogo vykdymas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 8 straipsnis), plėtra ir instituciniai klausimai; |
| --- | --- | --- |

I.

POLITINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

Komitetas atsakingas už šiuos klausimus:

1.

politinio dialogo vykdymas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 8 straipsnis), plėtra ir instituciniai klausimai;

| 2. | žmogaus teisių, demokratijos ir teisingo valdymo saugojimas ir skatinimas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 9 straipsnis); |
| --- | --- |

2.

žmogaus teisių, demokratijos ir teisingo valdymo saugojimas ir skatinimas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 9 straipsnis);

| 3. | taikos palaikymo veikla, konfliktų prevencija ir jų sprendimas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 11 straipsnis); |
| --- | --- |

3.

taikos palaikymo veikla, konfliktų prevencija ir jų sprendimas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 11 straipsnis);

| 4. | migracijos klausimai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 13 straipsnis); |
| --- | --- |

4.

migracijos klausimai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 13 straipsnis);

| 5. | asamblėjos santykiai su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis. |
| --- | --- |

5.

asamblėjos santykiai su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis.

Komitetas, vadovaudamasis asamblėjos darbo tvarkos taisyklių 28 straipsniu, koordinuos duomenų rinkimo misijas, taip pat ir rinkimų stebėjimą kitose šalyse.

| II. | EKONOMIKOS PLĖTROS, FINANSŲ IR PREKYBOS KOMITETAS

  Komitetas atsakingas už šiuos klausimus:






  1. | ekonomikos plėtra ir bendradarbiavimas prekybos srityje, taip pat taikomosios veiklos ir partnerystės stiprinimas; |
| --- | --- | --- |

II.

EKONOMIKOS PLĖTROS, FINANSŲ IR PREKYBOS KOMITETAS

Komitetas atsakingas už šiuos klausimus:

1.

ekonomikos plėtra ir bendradarbiavimas prekybos srityje, taip pat taikomosios veiklos ir partnerystės stiprinimas;

| 2. | makroekonomika ir struktūrinės reformos, ekonomikos sektoriaus plėtra ir turizmas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 22–24 straipsniai); |
| --- | --- |

2.

makroekonomika ir struktūrinės reformos, ekonomikos sektoriaus plėtra ir turizmas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 22–24 straipsniai);

| 3. | nauji AKR ir ES susitarimai prekybos srityje, patekimas į rinką ir palaipsnė AKR šalių integracija į pasaulio ekonomiką (AKR ir ES partnerystės susitarimo 34–37 straipsniai); |
| --- | --- |

3.

nauji AKR ir ES susitarimai prekybos srityje, patekimas į rinką ir palaipsnė AKR šalių integracija į pasaulio ekonomiką (AKR ir ES partnerystės susitarimo 34–37 straipsniai);

| 4. | prekybos ir darbo standartai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 50 straipsnis); |
| --- | --- |

4.

prekybos ir darbo standartai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 50 straipsnis);

| 5. | kaimo plėtra, žvejyba ir maisto saugumas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 53 ir 54 straipsniai); |
| --- | --- |

5.

kaimo plėtra, žvejyba ir maisto saugumas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 53 ir 54 straipsniai);

| 6. | visi klausimai, susiję su finansinio bendradarbiavimo plėtra, įskaitant tolesnes Europos plėtros fondo panaudojimo priemones. |
| --- | --- |

6.

visi klausimai, susiję su finansinio bendradarbiavimo plėtra, įskaitant tolesnes Europos plėtros fondo panaudojimo priemones.

| III. | SOCIALINIŲ REIKALŲ IR APLINKOS KOMITETAS

  Komitetas atsakingas už šiuos klausimus:






  1. | socialinių ir žmogiškųjų išteklių raida; |
| --- | --- | --- |

III.

SOCIALINIŲ REIKALŲ IR APLINKOS KOMITETAS

Komitetas atsakingas už šiuos klausimus:

1.

socialinių ir žmogiškųjų išteklių raida;

| 2. | socialinė infrastruktūra ir paslaugos, įskaitant sveikatos apsaugos ir švietimo klausimus (AKR ir ES partnerystės susitarimo 25 straipsnis); |
| --- | --- |

2.

socialinė infrastruktūra ir paslaugos, įskaitant sveikatos apsaugos ir švietimo klausimus (AKR ir ES partnerystės susitarimo 25 straipsnis);

| 3. | jaunimo ir kultūros klausimai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 26 ir 27 straipsniai); |
| --- | --- |

3.

jaunimo ir kultūros klausimai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 26 ir 27 straipsniai);

| 4. | lyčių lygybės klausimai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 31 straipsnis); |
| --- | --- |

4.

lyčių lygybės klausimai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 31 straipsnis);

| 5. | aplinkos apsauga ir gamtos ištekliai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 32 straipsnis). |
| --- | --- |

5.

aplinkos apsauga ir gamtos ištekliai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 32 straipsnis).

2 straipsnis

1.   Kiekvienas asamblėjos narys turi teisę būti vieno iš nuolatinių komitetų narys.

2.   Komitetai sudaromi iš 52 narių, ir juose yra vienodas Europos Parlamento ir AKR šalių parlamentų narių skaičius. Jei padaugėtų AKR šalių, proporcingai padidėtų vietų skaičius nuolatiniuose komitetuose.

3.   Be to, nariai gali dalyvauti komitetų, kuriems jie nepriklauso, posėdžiuose ir turėti patariamojo balso teisę arba, pakviesti komiteto biuro, dalyvauti posėdžiuose, kuriuose aptariami jų šalies arba regiono klausimai.

4.   Atstovams, kurie nėra parlamento nariai, leidžiama dalyvauti tik tuo atveju, kai aptariami jų šalies klausimai, tačiau jie neturi teisės balsuoti.

5.   Jeigu komitetas nenusprendžia kitaip, visi posėdžiai yra vieši.

3 straipsnis

1.   Komitetų sudėtis turi kuo tiksliau atspindėti asamblėjos sudėtį.

2.   Komitetai vieniems metams iš savo narių išrenka komiteto biurą.

3.   Komiteto biurą sudaro du pirmininkai (vienas atstovauja Europos Parlamentui, kitas – AKR šalims) ir keturi pirmininkų pavaduotojai (du AKR šalių atstovai ir du – Europos Parlamento atstovai).

4.   Komitetams bendrai pirmininkauja Europos Parlamento narys ir AKR šalies parlamento narys.

5.   Komitetai gali paskirti pranešėjus specialiesiems klausimams komiteto kompetencijos ribose ištirti ir, pagal darbo tvarkos taisyklių 2 straipsnį, gavę biuro leidimą, paruošti pranešimus asamblėjai.

Pranešimuose pateikiamus pasiūlymus dėl rezoliucijų galima papildyti paaiškinamuoju, ne ilgesniu kaip keturių lapų pareiškimu.

6.   Nuolatiniai komitetai gali aptarti kitus darbotvarkės klausimus be pranešimo ir raštu informuoti biurą apie tai, kurie klausimai buvo aptarti.

7.   Be to, vadovaujantis Partnerystės susitarimo 17 straipsnio 3 dalimi, komitetai dalyvauja dialoge su ne valstybės veikėjais, ypač klausymuose.

8.   Komitetai informuoja asamblėją apie savo veiklą.

4 straipsnis

1.   Komitetai posėdžiauja, kai juos sukviečia pirmininkai. Per metus vyksta ne daugiau kaip keturi posėdžiai, du iš jų – per asamblėjos sesiją.

2.   Kiekvienas narys gali teikti pakeitimus svarstyti komitete. Komiteto posėdžiams mutatis mutandis taikomos asamblėjos darbo tvarkos taisyklių 3 straipsnyje (kitų institucijų dalyvavimas), 4 straipsnyje (stebėtojai), 8 straipsnyje (kvorumas), 9 straipsnyje (pirmininkavimas posėdžiams), 16 straipsnyje (balsavimo teisė ir balsavimo būdai) ir 29 straipsnyje (konsultavimasis su pilietine visuomene) nurodytos procedūros.

II PRIEDAS

Tekstų ilgis

Atsižvelgiant į tai, kad dokumentai turi būti išverčiami ir dauginami, nustatoma didžiausia leistina jų apimtis:

| — | aiškinamosios dalys, parengiamieji darbo dokumentai ir faktų nustatymo misijų ataskaitos ne ilgesni nei šeši puslapiai; |
| --- | --- |

—

aiškinamosios dalys, parengiamieji darbo dokumentai ir faktų nustatymo misijų ataskaitos ne ilgesni nei šeši puslapiai;

| — | pasiūlymai dėl rezoliucijų, pateikiami pranešimuose, ir pasiūlymai dėl rezoliucijų skubos tvarka svarstomais klausimais ne ilgesni nei keturi puslapiai, konstatuojamosios dalys įskaičiuojamos, o citatos ne. |
| --- | --- |

—

pasiūlymai dėl rezoliucijų, pateikiami pranešimuose, ir pasiūlymai dėl rezoliucijų skubos tvarka svarstomais klausimais ne ilgesni nei keturi puslapiai, konstatuojamosios dalys įskaičiuojamos, o citatos ne.

Puslapis – tai 1 500 ženklų apimties tekstas (tarpai neįskaičiuojami).

Šis priedas gali būti keičiamas paprastu biuro sprendimu.

III PRIEDAS

Politinių grupių posėdžiai

Europos Parlamento politinės frakcijos, taip pat Europos Parlamento ir AKR šalių parlamentų nariai gali rengti susitikimus pagal savo politinę priklausomybę asamblėjos sesijų laikotarpiu, bet ne tuo pat metu, kai vyksta pati sesija. Per šiuos susitikimus teikiamos vertimo žodžiu paslaugos.

IV PRIEDAS

Europos Parlamento taisyklės, reglamentuojančios vertimo žodžiu ir raštu paslaugas (šių darbo tvarkos taisyklių 11 straipsnis)

Vertimo žodžiu ir raštu paslaugos (24)

| a) | Per visus posėdžius, rengiamus įprastinėse Europos Parlamento darbo vietose:






  i) | bus verčiama žodžiu į visų juose dalyvaujančių JPA narių Europos atstovų darbo kalbas; |
| --- | --- | --- |

a)

Per visus posėdžius, rengiamus įprastinėse Europos Parlamento darbo vietose:

i)

bus verčiama žodžiu į visų juose dalyvaujančių JPA narių Europos atstovų darbo kalbas;

| ii) | šioje pastraipoje sąvoka „dalyvavimas“ reiškia atitinkamų narių dalyvavimą visuose sesijos posėdžiuose, taip pat Biuro ir nuolatinių komitetų posėdžiuose; |
| --- | --- |

ii)

šioje pastraipoje sąvoka „dalyvavimas“ reiškia atitinkamų narių dalyvavimą visuose sesijos posėdžiuose, taip pat Biuro ir nuolatinių komitetų posėdžiuose;

| iii) | kiekviename posėdyje bus verčiama raštu į anglų ir prancūzų kalbas. |
| --- | --- |

iii)

kiekviename posėdyje bus verčiama raštu į anglų ir prancūzų kalbas.

| b) | Per visus posėdžius, rengiamus ne įprastinėse Europos Parlamento darbo vietose:






  i) | per AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdžius paprastai bus verčiama žodžiu į anglų, prancūzų, vokiečių, ispanų, italų ir portugalų kalbas; organizuojant konkretų posėdį išimtinėmis aplinkybėmis gali būti svarstoma galimybė versti į kitas kalbas (pvz., į Tarybai pirmininkaujančios šalies kalbą);
  jei likus dviem savaitėms iki planuojamo posėdžio nustatoma, kad posėdyje dalyvaus mažiau kaip trys nariai, kalbantys viena iš nurodytųjų kalbų, vertimo žodžiu paslaugos ta (tomis) kalba (-omis) nebus teikiamos.
  Dalyvavimas patvirtinamas taip:






  — | jei posėdžiai vyksta ne Europos Sąjungos teritorijoje, – pagal užsakytus lėktuvo bilietus Europos Parlamento akredituotoje kelionių agentūroje ir |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Per visus posėdžius, rengiamus ne įprastinėse Europos Parlamento darbo vietose:

i)

per AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdžius paprastai bus verčiama žodžiu į anglų, prancūzų, vokiečių, ispanų, italų ir portugalų kalbas; organizuojant konkretų posėdį išimtinėmis aplinkybėmis gali būti svarstoma galimybė versti į kitas kalbas (pvz., į Tarybai pirmininkaujančios šalies kalbą);

jei likus dviem savaitėms iki planuojamo posėdžio nustatoma, kad posėdyje dalyvaus mažiau kaip trys nariai, kalbantys viena iš nurodytųjų kalbų, vertimo žodžiu paslaugos ta (tomis) kalba (-omis) nebus teikiamos.

Dalyvavimas patvirtinamas taip:

—

jei posėdžiai vyksta ne Europos Sąjungos teritorijoje, – pagal užsakytus lėktuvo bilietus Europos Parlamento akredituotoje kelionių agentūroje ir

| — | jei posėdžiai vyksta Europos Sąjungos teritorijoje, – remiantis Europos jungtiniam sekretoriatui frakcijų pateiktais sąrašais bei pagal užsakytą kelionės bilietą ir (arba) viešbučio kambarį; |
| --- | --- |

—

jei posėdžiai vyksta Europos Sąjungos teritorijoje, – remiantis Europos jungtiniam sekretoriatui frakcijų pateiktais sąrašais bei pagal užsakytą kelionės bilietą ir (arba) viešbučio kambarį;

| ii) | posėdžiui prasidėjus, vertimo žodžiu paslaugos bus teikiamos iš anksto numatytomis kalbomis, net jei konkrečiame posėdyje dalyvauja mažiau kaip trys nariai, kalbantys bet kuria iš numatytųjų kalbų, |
| --- | --- |

ii)

posėdžiui prasidėjus, vertimo žodžiu paslaugos bus teikiamos iš anksto numatytomis kalbomis, net jei konkrečiame posėdyje dalyvauja mažiau kaip trys nariai, kalbantys bet kuria iš numatytųjų kalbų,

| iii) | jei, pritaikius i) punkto nuostatas, priimančiosios šalies kalba JPA posėdžio metu neįeina į kalbų, kuriomis teikiamos vertimo žodžiu paslaugos, grupę, gali būti teikiamos papildomos aktyvaus ar pasyvaus vertimo žodžiu paslaugos tuo atveju, jei kalba priklauso Europos Sąjungos oficialiųjų kalbų grupei, |
| --- | --- |

iii)

jei, pritaikius i) punkto nuostatas, priimančiosios šalies kalba JPA posėdžio metu neįeina į kalbų, kuriomis teikiamos vertimo žodžiu paslaugos, grupę, gali būti teikiamos papildomos aktyvaus ar pasyvaus vertimo žodžiu paslaugos tuo atveju, jei kalba priklauso Europos Sąjungos oficialiųjų kalbų grupei,

| iv) | kiekviename posėdyje bus verčiama raštu į anglų ir prancūzų kalbas. |
| --- | --- |

iv)

kiekviename posėdyje bus verčiama raštu į anglų ir prancūzų kalbas.

---

(1)  Priimta AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje 2013 m. lapkričio 27 d. Adis Abeboje (Etiopija).

1

(2)  http://en.wikipedia.org/wiki/African_Union_Convention_on_Preventing_and_Combating_Corruption-cite_note-1#cite_note-1.

2

(3)  COM(2006) 0421.

3

(4)  Priimta AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje 2013 m. lapkričio 27 d. Adis Abeboje (Etiopija).

4

(5)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

5

(6)  OL L 287, 2005 10 28, p. 4.

6

(7)  OL L 287, 2010 11 4, p. 3.

7

(8)  OL C 327, 2011 11 10, p. 11.

8

(9)  http://www.acp.int/content/outcome-documents-7th-summit-acp-heads-state-and-government-and-96th-acp-council-ministers

9

(10)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

10

(11)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/34428351.pdf

11

(12)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/130243.pdf

12

(13)  http://ssc.undp.org/content/dam/ssc/documents/HLC%20Reports/Framework%20of%20Operational%20Guidelines_all%20languages/SSC%2017_3E.pdf

13

(14)  Galutinis pranešimas (2011), 2011 5 4.

14

(15)  Galutinis dokumentas (2012), 2012 3 20.

15

(16)  http://www.oecd.org/dac/dac-global-relations/dialogue-triangular-cooperation.htm

16

(17)  A/RES/64/222 A-RES-64-222f.doc.

17

(18)  http://www.undp.org/content/dam/undp/library/corporate/Executive%20Board/2013/English/B-11712E-2013-JBM-Leveraging%20South-South%20cooperation%20and%20triangular%20cooperation.pdf

18

(19)  COM(2011) 840, 2011 12 7.

19

(20)  Priimta AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje 2013 m. lapkričio 27 d. Adis Abeboje (Etiopija).

20

(21)  Priimta AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje 2013 m. lapkričio 27 d. Adis Abeboje (Etiopija).

21

(22)  Žr. IV priedą.

22

(23)  Išsamesnes taisykles rasite I priede.

23

(24)  Žr. taip pat Daugiakalbystės kodeksą, ypač 2 straipsnio 2 dalį ir 8 straipsnio 2 dalį.

24

---