# Europeiska unionens C 80/2014

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2014.080.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 80 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 57 årgången19 mars 2014 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2014.080.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 80

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

57 årgången19 mars 2014

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | III   Förberedande akter |
| | Europeiska centralbanken |
| 2014/C 080/01 | Europeiska centralbankens yttrande av 22 januari 2014 om ett förslag till förordning om senareläggning av datumet för övergången till Sepa (CON/2014/3) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

III   Förberedande akter

Europeiska centralbanken

2014/C 080/01

Europeiska centralbankens yttrande av 22 januari 2014 om ett förslag till förordning om senareläggning av datumet för övergången till Sepa (CON/2014/3)

1

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2014/C 080/02 | Eurons växelkurs | 5 |
| 2014/C 080/03 | Kommissionens yttrande | 6 |
| 2014/C 080/04 | Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller för de 28 medlemsstaterna från och med den 1 april 2014(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1)) | 7 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2014/C 080/02

Eurons växelkurs

5

2014/C 080/03

Kommissionens yttrande

6

2014/C 080/04

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller för de 28 medlemsstaterna från och med den 1 april 2014(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1))

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1))

7

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2014/C 080/05 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 8 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2014/C 080/05

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

8

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

III Förberedande akter

Europeiska centralbanken

| 19.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 80/1

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av 22 januari 2014

om ett förslag till förordning om senareläggning av datumet för övergången till Sepa

(CON/2014/3)

2014/C 80/01

Inledning och rättslig grund

Den 14 januari 2014 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 260/2012 när det gäller övergången till EU-omfattande betalningar och autogireringar (1) (nedan kallat förslaget till förordning).

ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 3.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken eftersom förslaget till förordning innehåller bestämmelser som faller inom ECB:s behörighetsområde, särskilt den grundläggande uppgiften för Eurosystemet att främja väl fungerande betalningssystem i enlighet med artikel 127.2 i fördraget. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

Syfte och innehåll i förslaget till förordning

Den 9 januari 2014 offentliggjorde Europeiska kommissionen förslaget till förordning som avser att ändra Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 260/2012 (2) genom att introducera en ytterligare övergångsperiod om sex månader. Enligt förslaget till förordning införs en klausul om undantag av gammal hävd (s.k. ”grandfathering”-klausul) som gör det möjligt för banker och andra betaltjänstleverantörer att fram till den 1 augusti 2014 fortsätta att hantera betalningar som inte är förenliga med förordning (EU) nr 260/2012, för att på så sätt säkerställa att marknadsaktörer som inte är redo att tillämpa förordning (EU) nr 260/2012 senast i februari 2014 kan fortsätta att utföra sina betalningar och olägenheter för konsumenterna undviks.

1.   
  Allmänna kommentarer

| 1.1 | Direkt efter det att förslaget till förordning publicerats gav Eurosystemet ut ett pressmeddelande (3) där man berömde de stora arbetsinsatser som alla berörda parter i euroområdet gjort. Av pressmeddelandet framgår att den senaste nationella informationen om det gemensamma eurobetalningsområdet (Sepa) visar att arbetet med övergången snabbt fortskrider vilket indikerar att den stora majoriteten berörda parter kommer att avsluta arbetet inför övergången i tid. |
| --- | --- |

1.1

Direkt efter det att förslaget till förordning publicerats gav Eurosystemet ut ett pressmeddelande (3) där man berömde de stora arbetsinsatser som alla berörda parter i euroområdet gjort. Av pressmeddelandet framgår att den senaste nationella informationen om det gemensamma eurobetalningsområdet (Sepa) visar att arbetet med övergången snabbt fortskrider vilket indikerar att den stora majoriteten berörda parter kommer att avsluta arbetet inför övergången i tid.

| 1.2 | Förslaget till förordning har förvirrat marknaderna angående övergångsdatumet, och detta måste snarast klargöras. Ett ytterligare problem ur rättssäkerhetssynpunkt är att förslaget till förordning kommer att antas först efter den aktuella tidsfristen, d.v.s. den 1 februari 2014. Denna aspekt skulle delvis kunna åtgärdas genom att man tillämpar förslaget till förordning retroaktivt, d.v.s. från den 31 januari 2014. Man bör i möjligaste mån undvika en situation där den aktuella tidsfristen gäller fram till dess att förslaget till förordning antas, och att marknaderna under denna tid svävar i osäkerhet om när förslaget till förordning kommer att antas. |
| --- | --- |

1.2

Förslaget till förordning har förvirrat marknaderna angående övergångsdatumet, och detta måste snarast klargöras. Ett ytterligare problem ur rättssäkerhetssynpunkt är att förslaget till förordning kommer att antas först efter den aktuella tidsfristen, d.v.s. den 1 februari 2014. Denna aspekt skulle delvis kunna åtgärdas genom att man tillämpar förslaget till förordning retroaktivt, d.v.s. från den 31 januari 2014. Man bör i möjligaste mån undvika en situation där den aktuella tidsfristen gäller fram till dess att förslaget till förordning antas, och att marknaderna under denna tid svävar i osäkerhet om när förslaget till förordning kommer att antas.

| 1.3 | Det är därför ytterst viktigt att återskapa rättssäkerhet, minska osäkerheten på marknaderna och ge tydliga riktlinjer avseende tidsfristen. Detta uppnås enklast genom att Europaparlamentets och rådets förslag till förordning snabbt antas utan några ytterligare ändringar i sak. |
| --- | --- |

1.3

Det är därför ytterst viktigt att återskapa rättssäkerhet, minska osäkerheten på marknaderna och ge tydliga riktlinjer avseende tidsfristen. Detta uppnås enklast genom att Europaparlamentets och rådets förslag till förordning snabbt antas utan några ytterligare ändringar i sak.

2.   
  Specifika kommentarer

Mot bakgrund av vad som sagts ovan, och i den mån ett snabbt lagstiftningsförfarande så tillåter, föreslår ECB ändringar som ska a) förtydliga tillämpningsområdet för förslaget till förordning (införandet av en ytterligare övergångsperiod) samt skälen (övergången till Sepa är sannolikt inte helt slutförd fram till den 1 februari 2014), b) sammanjämka terminologin i förslaget till förordning med den som används i förordning (EU) nr 260/2012 samt c) klargöra vilken effekt den ytterligare övergångsperioden har för påföljdsmekanismen.

I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till förordning ska ändras anges de specifika förslagen i bilagan åtföljt av en förklaring.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 22 januari 2014.

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  COM(2013) 937 final.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 260/2012 av den 14 mars 2012 om antagande av tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro och om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 (EUT L 94, 30.3.2012, s. 22).

2

(3)  Pressmeddelande av den 9 januari 2014. Finns på ECB:s webbplats http://www.ecb.europa.eu

3

---

BILAGA

Ändringsförslag

| Kommissionens förslag | ECB:s ändringsförslag (1) |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 6 |
| "(6) | Den 1 februari 2014 kommer banker och andra betaltjänstleverantörer bli tvungna att vägra hantera betalningar eller autogireringar som inte är Sepa-kompatibla till följd av sina rättsliga skyldigheter, även om de, vilket för närvarande redan är fallet, tekniskt kunde bearbeta sådana betalningar genom att fortsätta att använda befintliga tidigare betalningssystem parallellt med Sepa-autogireringar och Sepa-betalningar. I brist på fullständig övergång till Sepa-betalningar och Sepa-autogireringar, kan problem i samband med betalningar som försenar dessa betalningar inte uteslutas. Alla betaltjänstanvändare och särskilt små och medelstora företag och konsumenter kan komma att påverkas." |

Kommissionens förslag

ECB:s ändringsförslag (1)

Ändring 1

Skäl 6

"(6)

Den 1 februari 2014 kommer banker och andra betaltjänstleverantörer bli tvungna att vägra hantera betalningar eller autogireringar som inte är Sepa-kompatibla till följd av sina rättsliga skyldigheter, även om de, vilket för närvarande redan är fallet, tekniskt kunde bearbeta sådana betalningar genom att fortsätta att använda befintliga tidigare betalningssystem parallellt med Sepa-autogireringar och Sepa-betalningar. I brist på fullständig övergång till Sepa-betalningar och Sepa-autogireringar, kan problem i samband med betalningar som försenar dessa betalningar inte uteslutas. Alla betaltjänstanvändare och särskilt små och medelstora företag och konsumenter kan komma att påverkas."

| "(6) | Den 1 februari 2014 kommer banker och andra betaltjänstleverantörer bli tvungna att vägra hantera betalningar eller autogireringar som inte är Sepa-kompatibla till följd av sina rättsliga skyldigheter enligt förordning (EU) nr 260/2012, även om de, vilket för närvarande redan är fallet, tekniskt kunde bearbeta sådana betalningar genom att fortsätta att använda befintliga tidigare betalningssystem parallellt med Sepa-autogireringar och Sepa-betalningar. I brist på fullständig övergång till Sepa-betalningar och Sepa-autogireringar, kan problem i samband med betalningar som försenar dessa betalningar inte uteslutas. Alla betaltjänstanvändare och särskilt små och medelstora företag och konsumenter kan komma att påverkas." |
| --- | --- |

"(6)

Den 1 februari 2014 kommer banker och andra betaltjänstleverantörer bli tvungna att vägra hantera betalningar eller autogireringar som inte är Sepa-kompatibla till följd av sina rättsliga skyldigheter enligt förordning (EU) nr 260/2012, även om de, vilket för närvarande redan är fallet, tekniskt kunde bearbeta sådana betalningar genom att fortsätta att använda befintliga tidigare betalningssystem parallellt med Sepa-autogireringar och Sepa-betalningar. I brist på fullständig övergång till Sepa-betalningar och Sepa-autogireringar, kan problem i samband med betalningar som försenar dessa betalningar inte uteslutas. Alla betaltjänstanvändare och särskilt små och medelstora företag och konsumenter kan komma att påverkas."

Förklaring

Förklaring

Uttrycket "rättsliga skyldigheter" är vag och man bör hänvisa till förordning (EU) nr 260/2012.

Uttrycket "rättsliga skyldigheter" är vag och man bör hänvisa till förordning (EU) nr 260/2012

Ändring 2

Ändring 2

Skäl 7

| "(7) | Det är viktigt att undvika onödiga avbrott i betalningar på grund av att övergången till Sepa inte är helt slutförd fram till den 1 februari 2014. (...) En övergångsperiod bör därför införas som gör det möjligt att fortsätta sådana parallella hanteringar av betalningar i olika format. (...) Under övergångsperioden bör medlemsstaterna avstå sig från att ålägga påföljder på betaltjänstleverantörer som hanterar betalningar som inte uppfyller Sepa-kraven och på användare av betaltjänster som ännu inte har migrerat (fullt ut)." |
| --- | --- |

"(7)

Det är viktigt att undvika onödiga avbrott i betalningar på grund av att övergången till Sepa inte är helt slutförd fram till den 1 februari 2014. (...) En övergångsperiod bör därför införas som gör det möjligt att fortsätta sådana parallella hanteringar av betalningar i olika format. (...) Under övergångsperioden bör medlemsstaterna avstå sig från att ålägga påföljder på betaltjänstleverantörer som hanterar betalningar som inte uppfyller Sepa-kraven och på användare av betaltjänster som ännu inte har migrerat (fullt ut)."

| "(7) | Det är viktigt att undvika onödiga avbrott i betalningar på grund av att övergången till Sepa sannolikt inte är helt slutförd fram till den 1 februari 2014. (...) En ytterligare övergångsperiod bör därför införas som gör det möjligt att fortsätta sådana parallella hanteringar av betalningar i olika format. (...) Man bör förtydliga att medlemsstaterna under den ytterligare övergångsperioden måste
  bör medlemsstaterna avstå sig från att ålägga påföljder på betaltjänstleverantörer som hanterar betalningar som inte uppfyller Sepa-kraven och på användare av betaltjänster som ännu inte har migrerat (fullt ut)." |
| --- | --- |

"(7)

Det är viktigt att undvika onödiga avbrott i betalningar på grund av att övergången till Sepa sannolikt inte är helt slutförd fram till den 1 februari 2014. (...) En ytterligare övergångsperiod bör därför införas som gör det möjligt att fortsätta sådana parallella hanteringar av betalningar i olika format. (...) Man bör förtydliga att medlemsstaterna under den ytterligare övergångsperioden måste
  bör medlemsstaterna avstå sig från att ålägga påföljder på betaltjänstleverantörer som hanterar betalningar som inte uppfyller Sepa-kraven och på användare av betaltjänster som ännu inte har migrerat (fullt ut)."

Förklaring

Förklaring

Formuleringen "övergången till Sepa inte är helt slutförd fram till den 1 februari 2014" motsäger vad som sägs i skäl 5 där det stadgas "det därför mycket osannolikt att alla marknadsaktörer kommer att vara Sepa-kompatibla senast den 1 februari 2014". Det två skälen bör harmoniseras. Därutöver bör uttrycket "ytterligare övergångsperiod" användas på ett konsekvent sätt. Av rättssäkerhetsskäl bör man dessutom tydligt ange att några påföljder inte kommer att åläggas under den ytterligare övergångsperioden.

Formuleringen "övergången till Sepa inte är helt slutförd fram till den 1 februari 2014" motsäger vad som sägs i skäl 5 där det stadgas "det därför mycket osannolikt att alla marknadsaktörer kommer att vara Sepa-kompatibla senast den 1 februari 2014". Det två skälen bör harmoniseras. Därutöver bör uttrycket "ytterligare övergångsperiod" användas på ett konsekvent sätt. Av rättssäkerhetsskäl bör man dessutom tydligt ange att några påföljder inte kommer att åläggas under den ytterligare övergångsperioden

Ändring 3

Ändring 3

Artikel 1

"1.   utan hinder av artikel 6.1 och 6.2 får betaltjänstleverantörer fram till den 1 augusti 2014 fortsätta att hantera betalningstransaktioner i euro i format som skiljer sig från de som föreskrivs för Sepa-betalningar och Sepa- autogireringar."

"1.   utan hinder av
  genom undantag från artikel 6.1 och 6.2 får betaltjänstleverantörer fram till den 1 augusti 2014 fortsätta att hantera betalningstransaktioner i euro i gamla format som skiljer sig från de som föreskrivs för Sepa-betalningar och Sepa- autogireringar enligt denna förordning."

Förklaring

Förklaring

Uttrycket "genom undantag från" har tagits från den aktuella ordalydelsen i förordning (EU) nr 260/2012 och är rättsligt tydligare. Uttrycket "Sepa-betalningar" och "Sepa- autogireringar" har inte definierats i förordning (EU) nr 260/2012. Av rättssäkerhetsskäl måste omfattningen på undantaget vara tydlig.

Uttrycket "genom undantag från" har tagits från den aktuella ordalydelsen i förordning (EU) nr 260/2012 och är rättsligt tydligare. Uttrycket "Sepa-betalningar" och "Sepa- autogireringar" har inte definierats i förordning (EU) nr 260/2012. Av rättssäkerhetsskäl måste omfattningen på undantaget vara tydlig.

Ändring 4

Ändring 4

Artikel 1.1, andra stycket

"Medlemsstaterna ska tillämpa de regler om påföljder som gäller för överträdelser av artikel 6.1 och 6.2, som fastställs enligt artikel 11, tidigast från och med den 2 augusti 2014."

"Medlemsstaterna ska tillämpa de regler om påföljder som gäller för överträdelser av artikel 6.1 och 6.2, som fastställs enligt artikel 11, tidigast från och med den 2 augusti 2014och endast avseende betalningstransaktioner som initierats den 2 augusti 2014 eller senare."

Förklaring

Förklaring

Ur rättssäkerhetssynpunkt måste det förtydligas att påföljder för betalningstransaktioner som hanteras under den ytterligare övergångsperioden är exkluderade.

Ur rättssäkerhetssynpunkt måste det förtydligas att påföljder för betalningstransaktioner som hanteras under den ytterligare övergångsperioden är exkluderade.

Ändring 5

Ändring 5

Artikel 1.1, tredje stycket

"Med undantag från artikel 6.1 och 6.2 får medlemsstaterna tillåta betaltjänstleverantörer att fram till den 1 februari 2016 tillhandahålla betaltjänstanvändare omvandlingstjänster för nationella betalningstransaktioner och därmed ge betaltjänstanvändare som är konsumenter möjlighet att fortsätta att använda BBAN-nummer i stället för det betalkontonummer som avses i punkt 1 a i bilagan, under förutsättning att interoperabilitet säkerställs genom att betalarens och betalningsmottagarens BBAN-nummer tekniskt och på ett säkert sätt omvandlas till det betalkontonummer som avses i punkt 1 a i bilagan. (...)"

"Med undantag från artikel 6.1 och 6.2 får medlemsstaterna tillåta betaltjänstleverantörer att fram till den 1 februari 2016 tillhandahålla betaltjänstanvändare omvandlingstjänster för nationella betalningstransaktioner och därmed ge betaltjänstanvändare som är konsumenter möjlighet att fortsätta att använda BBAN-nummer i stället för det betalkontonummer som avses i punkt 1 a i bilagan, under förutsättning att interoperabilitet säkerställs genom att betalarens och betalningsmottagarens BBAN-nummer tekniskt och på ett säkert sätt omvandlas till det betalkontonummer som avses i punkt 1 a i bilagan." (...)’

transaktioner

Förklaring

Förklaring

Samordning med terminologin i förordning (EU) nr 260/2012.

Samordning med terminologin i förordning (EU) nr 260/2012.

---

(1)  Text markerad med fet stil anger ECB:s förslag till ny text. Genomstruken text anger de strykningar som ECB föreslår.

1

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 19.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 80/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 80/5

---

Eurons växelkurs (1)

18 mars 2014

2014/C 80/02

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3902 |
| JPY | japansk yen | 141,10 |
| DKK | dansk krona | 7,4639 |
| GBP | pund sterling | 0,83830 |
| SEK | svensk krona | 8,8226 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2162 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,3050 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,411 |
| HUF | ungersk forint | 311,52 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| PLN | polsk zloty | 4,2092 |
| RON | rumänsk leu | 4,5050 |
| TRY | turkisk lira | 3,0885 |
| AUD | australisk dollar | 1,5255 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5355 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,7971 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6138 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7583 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 487,97 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 14,9281 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,6083 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,6580 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 718,74 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,5550 |
| PHP | filippinsk peso | 62,322 |
| RUB | rysk rubel | 50,5525 |
| THB | thailändsk baht | 44,671 |
| BRL | brasiliansk real | 3,2726 |
| MXN | mexikansk peso | 18,3367 |
| INR | indisk rupie | 85,0052 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3902

JPY

japansk yen

141,10

DKK

dansk krona

7,4639

GBP

pund sterling

0,83830

SEK

svensk krona

8,8226

CHF

schweizisk franc

1,2162

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,3050

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,411

HUF

ungersk forint

311,52

LTL

litauisk litas

3,4528

PLN

polsk zloty

4,2092

RON

rumänsk leu

4,5050

TRY

turkisk lira

3,0885

AUD

australisk dollar

1,5255

CAD

kanadensisk dollar

1,5355

HKD

Hongkongdollar

10,7971

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6138

SGD

singaporiansk dollar

1,7583

KRW

sydkoreansk won

1 487,97

ZAR

sydafrikansk rand

14,9281

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,6083

HRK

kroatisk kuna

7,6580

IDR

indonesisk rupiah

15 718,74

MYR

malaysisk ringgit

4,5550

PHP

filippinsk peso

62,322

RUB

rysk rubel

50,5525

THB

thailändsk baht

44,671

BRL

brasiliansk real

3,2726

MXN

mexikansk peso

18,3367

INR

indisk rupie

85,0052

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 19.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 80/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 80/6

---

Kommissionens yttrande

2014/C 80/03

Kommissionen förklarar härmed att den har för avsikt att genomföra Fonden för ett sammanlänkat Europa – transportsektorn, i linje med det vägledande belopp per finansieringsprioritering som anges i kommissionens meddelande (COM(2013) 940) (1), utan att det påverkar den flexibilitet som krävs för genomförandet av budgeten.

De vägledande beloppen kan justeras efter den halvtidsutvärdering av Fonden för ett sammanlänkat Europa som ska utarbetas av kommissionen före den 31 december 2017, i enlighet med artikel 27.1 i förordningen om Fonden för ett sammanlänkat Europa (2).

---

(1)  Kommissionens meddelande ”Att bygga stomnät för transporter: stomnätskorridorer och Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE)”, COM(2013) 940.

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa, om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EU) nr 67/2010 (EUT L 348, 20.12.2013).

---

| 19.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 80/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 80/7

---

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller för de 28 medlemsstaterna från och med den 1 april 2014

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1))

2014/C 80/04

Basräntor beräknade i enlighet med meddelandet från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (EUT C 14, 19.1.2008, s. 6). Referensräntan ska, beroende på hur den används, beräknas genom att till basräntan addera de marginaler som fastställs i detta meddelande. Det innebär att diskonteringsräntan ska beräknas genom att en marginal på 100 räntepunkter adderas till basräntan. I kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 av den 30 januari 2008 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 föreskrivs att också återkravsräntan beräknas genom att 100 räntepunkter adderas till basräntan, om inte annat anges i ett särskilt beslut.

Ändrade räntor anges i fetstil.

Föregående tabell offentliggjordes i EUT C 53, 25.2.2014, s. 26.

| Från | Till | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.4.2014 | ... | 0,53 | 0,53 | 2,96 | 0,53 | 0,58 | 0,53 | 0,78 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 1,83 | 2,92 | 0,53 | 0,53 | 0,69 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 2,75 | 0,53 | 3,72 | 1,06 | 0,53 | 0,53 | 0,88 |
| 1.3.2014 | 31.3.2014 | 0,53 | 0,53 | 2,96 | 0,53 | 0,71 | 0,53 | 0,78 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 1,83 | 3,45 | 0,53 | 0,53 | 0,69 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 2,75 | 0,53 | 3,72 | 1,29 | 0,53 | 0,53 | 0,88 |
| 1.1.2014 | 28.2.2014 | 0,53 | 0,53 | 2,96 | 0,53 | 0,71 | 0,53 | 0,78 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 2,35 | 3,45 | 0,53 | 0,53 | 0,69 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 2,75 | 0,53 | 3,72 | 1,29 | 0,53 | 0,53 | 0,88 |

Från

Till

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.4.2014

...

0,53

0,53

2,96

0,53

0,58

0,53

0,78

0,53

0,53

0,53

0,53

0,53

1,83

2,92

0,53

0,53

0,69

0,53

0,53

0,53

0,53

2,75

0,53

3,72

1,06

0,53

0,53

0,88

1.3.2014

31.3.2014

0,53

0,53

2,96

0,53

0,71

0,53

0,78

0,53

0,53

0,53

0,53

0,53

1,83

3,45

0,53

0,53

0,69

0,53

0,53

0,53

0,53

2,75

0,53

3,72

1,29

0,53

0,53

0,88

1.1.2014

28.2.2014

0,53

0,53

2,96

0,53

0,71

0,53

0,78

0,53

0,53

0,53

0,53

0,53

2,35

3,45

0,53

0,53

0,69

0,53

0,53

0,53

0,53

2,75

0,53

3,72

1,29

0,53

0,53

0,88

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 19.3.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 80/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 80/8

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2014/C 80/05

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

”CEBULARZ LUBELSKI”

EG-nr: PL-PGI-0005-01092-07.02.2013

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning

”Cebularz lubelski”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Polen

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

| Klass 2.4: | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| --- | --- |

Klass 2.4:

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

”Cebularz lubelski” är ett runt, platt bröd, 5–25 cm i diameter och omkring 1,5 cm tjockt. Det bakas av deg av högkvalitativt vetemjöl, och innehåller vanligen dubbelt så mycket socker och margarin eller smör som vanlig vetedeg. Ytan täcks av ett lager topping bestående av grovhackad lök blandad med vallmofrö, salt och vegetabilisk olja. Toppingen har gyllene färg och karakteristisk smak och doft av stekt lök. Den omges av en 0,5–1,5 cm tjock degkant. Kanten har spröd skorpa som är blekt gyllene till ljust brun. Innanmätet är ljust, mjukt och lätt fuktigt. Toppingen avger en arom som är typisk för nystekt lök. ”Cebularz lubelski” har vetekli på undersidan om brödet gräddats på klibotten.

”Cebularz lubelski” kan konsumeras upp till 48 timmar efter gräddningen.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

Deg

| — | vetemjöl av livsmedelskvalitet (utan organiska eller oorganiska föroreningar och med ett falltal på minst 220 och en glutenhalt på minst 25 %) – 100 kg |
| --- | --- |

—

vetemjöl av livsmedelskvalitet (utan organiska eller oorganiska föroreningar och med ett falltal på minst 220 och en glutenhalt på minst 25 %) – 100 kg

| — | socker – 2 kg |
| --- | --- |

—

socker – 2 kg

| — | margarin eller smör – 3 kg |
| --- | --- |

—

margarin eller smör – 3 kg

| — | jäst – 4 kg |
| --- | --- |

—

jäst – 4 kg

| — | vatten – 50 l |
| --- | --- |

—

vatten – 50 l

| — | salt – 1 kg |
| --- | --- |

—

salt – 1 kg

Topping

| — | lök – 30 kg |
| --- | --- |

—

lök – 30 kg

| — | vegetabilisk olja – 1 l (rapsolja, solrosolja eller en blandning) |
| --- | --- |

—

vegetabilisk olja – 1 l (rapsolja, solrosolja eller en blandning)

| — | blått vallmofrö – 3 kg |
| --- | --- |

—

blått vallmofrö – 3 kg

| — | salt – 1,5 kg |
| --- | --- |

—

salt – 1,5 kg

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga steg i produktionsprocessen måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

| — | beredning av toppingen |
| --- | --- |

—

beredning av toppingen

| — | beredning av degen |
| --- | --- |

—

beredning av degen

| — | delning av degen |
| --- | --- |

—

delning av degen

| — | formning av bröden |
| --- | --- |

—

formning av bröden

| — | gräddning |
| --- | --- |

—

gräddning

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

”Cebularz lubelski” får säljas oförpackad.

Ett ”cebularz lubelski” får förpackas individuellt först sedan det svalnat. Om produkten förpackas innan den svalnat ökar fukthalten och den förlorar snabbt sin sprödhet.

3.6   Särskilda regler för märkning

Om ”cebularz lubelski” förpackas ska symbolen för skyddad geografisk beteckning finnas med på etiketten.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Provinsen Lubelskie, inom dess administrativa gränser.

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Lublins baktraditioner daterar sig till medeltiden, och de första hänvisningarna till ”cebularz lubelski” daterar sig till 1800-talet, vilket även gäller receptet på detta unika, platta bröd som förts vidare från generation till generation. ”Cebularz lubelski” bakades först av två judar i Lublins gamla stadsdel. Eftersom receptet var enkelt och ingredienserna billiga spred det sig så småningom till hela Lublinregionen. Regionen kännetecknades i många århundraden av att olika baktraditioner blandades samman och att bagare från olika kulturer utbytte recept och sätt att använda vissa ingredienser. På så sätt uppstod traditionen att baka ”cebularz lubelski”, som hade blivit populärt bland konsumenterna och började få en oupplöslig koppling till Lublinregionen.

Av Lublinbornas hågkomster från mellankrigstiden (1919–1939) framgår att brödet var en mycket allmänt spridd produkt som bakades i alla de talrika judiska bagerierna. Bröden kunde också köpas direkt från de korgar som gatuförsäljarna bar på sina axlar. Lublins äldsta invånare minns att brödet före kriget var allmänt tillgängligt och att dess angenäma doft, utsökta smak och låga pris gjorde det så attraktivt att ingen reklam behövdes.

Personer med anknytning till bagerinäringen, däribland ägaren av det första bageri som öppnades efter andra världskriget, är nu den bästa källan till information om ”cebularz lubelski”. Det bageriet drivs nu av tredje generationen bagare. Ägaren minns att bageriets sortiment var begränsat när det öppnades på nytt efter ödeläggelsen under kriget, men att ”cebularz lubelski” var en av de produkter som erbjöds den första julen efter kriget.

Lublinregionen kännetecknas av sin välutvecklade bagerisektor. Många bagerier är familjeföretag som drivs av den ena generationen bagare efter den andra. Det betyder att kunskap och erfarenhet förs vidare på ett naturligt sätt. Ett av de grundläggande inslagen i yrkesutbildningen för bagare i provinsen Lubelskie (Lublin) är dessutom konsten att baka ”cebularz lubelski”. Det är unikt för denna region.

Eftersom kosten för regionens invånare dominerades av enkla rätter som bereddes av de jordbruksgrödor som det var lättast att få tag på, t.ex. spannmål, lök, oljeväxter (raps och lin) och blått vallmofrö, blev ”cebularz lubelski” också en viktig och etablerad del av deras kost.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

Det är framför allt följande egenskaper som skiljer ”cebularz lubelski” från andra bagerivaror som utvecklats i det område där brödet framställs:

| — | användningen av deg tillverkad av högkvalitativt vetemjöl |
| --- | --- |

—

användningen av deg tillverkad av högkvalitativt vetemjöl

| — | den manuella formningen av produkten |
| --- | --- |

—

den manuella formningen av produkten

| — | den runda formen |
| --- | --- |

—

den runda formen

| — | brun degkant med spröd skorpa |
| --- | --- |

—

brun degkant med spröd skorpa

| — | topping av lök som inte värmebehandlats och som innehåller vallmofrö |
| --- | --- |

—

topping av lök som inte värmebehandlats och som innehåller vallmofrö

| — | ljust, mjukt, lätt fuktigt och aromatiskt innanmäte |
| --- | --- |

—

ljust, mjukt, lätt fuktigt och aromatiskt innanmäte

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Sambandet mellan ”cebularz lubelski” och regionen har sin grund i dess specifika egenskaper, som beskrivs i 5.2, och dess anseende.

Beteckningen ”cebularz lubelski” speglar användningen av en löktopping. Före andra världskriget bakades platt bröd med lök av judar i Lublin, Kazimierz Dolny och Zamość. Efter kriget spreds receptet snabbt i hela Lublinregionen. En produkt med unika egenskaper, ”cebularz lubelski”, uppstod, med koppling till det geografiska områdets specifika egenskaper. Utbytet av baktraditioner ledde bl.a. till att denna karakteristiska bageriprodukt utvecklades.

De särskilda egenskaperna hos ”cebularz lubelski” har sin grund i den mycket starka kopplingen till produktionsområdet. Denna koppling visar sig främst i de lokala bagarnas kompetens. Kompetensen tar sig uttryck i exempelvis det rätta sättet att tillverka ”cebularz lubelski”. Här ingår valet av lök med mild, söt smak och kunskapen om det unika sättet att bereda toppingen utan uppvärmning samt om den rätta tiden och de rätta förhållandena för jäsningen. Beredningen av degen av högkvalitativt vetemjöl, varvid det är mycket viktigt att ingredienserna har rätt proportioner, den manuella formningen av ”cebularz lubelski” och den jämna fördelningen av toppingen över hela degytan så att en brun degkant bildas är väsentliga färdigheter. Det bör också betonas att metoden för framställning av ”cebularz lubelski” aldrig har spritt sig utanför Lublinregionen.

”Cebularz lubelski” förekommer vid alla sammankonster, tävlingar och festivaler för bagerisektorn och vid mässor i Polen och utomlands. Några exempel är skördefestivalerna i Lublin och Radawiec Duży, brödfestivalen Święto Chleba på Lublins friluftsmuseum, mässan för europeiska regionala produkter i Zakopane, internationella brödmässan i Jawor, Polagra Food i Poznań, ”Natura Food”-dagarna för naturlig mat och den internationella livsmedelsmässan Food & Taste i Frankfurt an der Oder. Produkten värderas mycket högt av konsumenterna. ”Cebularz lubelski” har sålts och erbjudits för provsmakning vid alla dessa och andra, liknande evenemang. Det har därför blivit en av de främsta marknadsföringssymbolerna för provinsen Lubelskie. ”Cebularz lubelski” finns också alltid med när det hålls tävlingar om den bästa kulinariska produkten från Lublinregionen. En av de viktigaste nationella tävlingarna är Nasze Kulinarne Dziedzictwo – Smaki Regionów, som anordnas av polska kammaren för regionala och lokala produkter. Syftet med en av de största bagartävlingarna under brödfestivalen Święto Chleba, som anordnas årligen på Lublins friluftsmuseum av Lublins regionala gren av den polska bagarsammanslutningen och sällskapet för Lublins livsmedelshantverkare, är att finna den bästa ”cebularz lubelski”.

”Cebularz lubelski” serveras också vid många sammankomster och evenemang i provinsen Lubelskie, t.ex. familjepicknickar (som Piknik Rodzinny i Czerniejów), Lublins första namnsdagsmöte för män med namnet Zbigniew och det möte för kvinnor inom bagerisektorn som anordnas av Lublins hantverks- och företagskammare.

”Cebularz lubelski” har tagits med på den kulinariska kartan över Lublinregionen, ett gemensamt initiativ av lokaltidningen Dziennik Wschodni och myndigheterna i provinsen Lubelskie. Syftet är att presentera regionens mångkulturella kök.

”Cebularz lubelski” förekommer ofta i tv- och radioprogram, tidningsartiklar och publikationer, vilket är ett tecken på produktens anseende och stora betydelse för lokalsamhället:

| — | ”Cebularz jest lubelski”, Przegląd Piekarski i Cukierniczy, september 2007 |
| --- | --- |

—

”Cebularz jest lubelski”, Przegląd Piekarski i Cukierniczy, september 2007

| — | ”Lubelski cebularz – historia regionalna”, Biuletyn Izby Rzemiosła i Przedsiębiorczości w Lublinie, maj/juni 2010 |
| --- | --- |

—

”Lubelski cebularz – historia regionalna”, Biuletyn Izby Rzemiosła i Przedsiębiorczości w Lublinie, maj/juni 2010

| — | ”Jak cebularz, to tylko lubelski”, Kurier Lubelski, 20 augusti 2010 och 10 september 2010 |
| --- | --- |

—

”Jak cebularz, to tylko lubelski”, Kurier Lubelski, 20 augusti 2010 och 10 september 2010

| — | ”Cebularz super star”, Dziennik Wschodni, 26 mars 2011 |
| --- | --- |

—

”Cebularz super star”, Dziennik Wschodni, 26 mars 2011

Ett antal artiklar om ämnet har också publicerats på internet.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (3))

http://www.minrol.gov.pl/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne/OGLOSZENIE-MINISTRA-ROLNICTWA-I-ROZWOJU-WSI-z-dnia-7-wrzesnia-2012-roku

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(3)  Se fotnot 2.

---