# Uradni list C 88/2014

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2014.088.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 88 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5727. marec 2014 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2014.088.slv

Uradni list

Evropske unije

C 88

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5727. marec 2014

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2014/C 088/01 | Priporočila Sveta z dne 10. marca 2014 o okviru za kakovost pripravništev | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2014/C 088/01

Priporočila Sveta z dne 10. marca 2014 o okviru za kakovost pripravništev

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 088/02 | Menjalni tečaji eura | 5 |
| 2014/C 088/03 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku | 6 |
| 2014/C 088/04 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku | 7 |
| 2014/C 088/05 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku | 8 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2014/C 088/02

Menjalni tečaji eura

5

2014/C 088/03

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

6

2014/C 088/04

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

7

2014/C 088/05

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

8

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropski urad za izbor osebja (EPSO) |
| 2014/C 088/06 | Razpis javnega natečaja | 9 |
| | SODNI POSTOPKI |
| | Sodišče Efte |
| 2014/C 088/07 | Sodba Sodišča z dne 15. novembra 2013 v zadevi E-10/13 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Država EGP/EFTA ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano)) | 10 |
| 2014/C 088/08 | Sodba Sodišča z dne 15. novembra 2013 v zadevi E-9/13 – Nadzorni organ Efte proti Kraljevini Norveški (Država EGP ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva Komisije 2010/48/EU z dne 5. julija 2010 o prilagoditvi Direktive 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov tehničnemu napredku) | 11 |
| 2014/C 088/09 | Sodba Sodišča z dne 15. novembra 2013 v zadevi E-11/13 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Pogodbenica ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2002/92/ES z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju) | 12 |
| 2014/C 088/10 | Sodba Sodišča z dne 27. novembra 2013 v zadevi E-6/13 – Metacom AG proti Rechtsanwälte Zipper & Collegen (Svoboda opravljanja čezmejnih storitev odvetnikov – Direktiva 77/249/EGS – Samozastopanje – Obveznost uradne obvestitve v nacionalnem pravu – Posledice neobvestitve) | 13 |
| 2014/C 088/11 | Sodba Sodišča z dne 6. decembra 2013 v zadevi E-15/13 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Država EGP ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2009/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o opustitvenih tožbah zaradi varstva interesov potrošnikov) | 14 |
| 2014/C 088/12 | Sodba Sodišča z dne 6. decembra 2013 v zadevi E-16/13 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Pogodbenica ni izpolnila svojih obveznosti – Neizpolnitev obveznosti prenosa v nacionalno zakonodajo – Direktiva 2008/122/ES o varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki pogodb časovnega zakupa, dolgoročnih počitniških proizvodov, nadaljnje prodaje in zamenjave) | 15 |
| 2014/C 088/13 | Sodba Sodišča z dne 6. decembra 2013 v zadevi E-17/13 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Država pogodbenica ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2009/44/ES – Neizpolnitev obveznosti prenosa v nacionalno zakonodajo) | 16 |
| 2014/C 088/14 | Sodba Sodišča z dne 6. decembra 2013 v zadevi E-18/13 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Država pogodbenica ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2001/81/ES – Neizpolnitev obveznosti prenosa v nacionalno zakonodajo) | 17 |
| 2014/C 088/15 | Zahtevek za svetovalno mnenje Sodišča Efte z dne 29. oktobra 2013, ki ga je vložilo sodišče Staatsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein v zadevi Casino Admiral AG proti Wolfgang Egger (Zadeva E-24/13) | 18 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 088/16 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.7153 – BNPP/LaSer) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 19 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 088/17 | Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 20 |
| 2014/C 088/18 | Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 25 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

2014/C 088/06

Razpis javnega natečaja

9

SODNI POSTOPKI

Sodišče Efte

2014/C 088/07

Sodba Sodišča z dne 15. novembra 2013 v zadevi E-10/13 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Država EGP/EFTA ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano))

proti

(Država EGP/EFTA ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano))

10

2014/C 088/08

Sodba Sodišča z dne 15. novembra 2013 v zadevi E-9/13 – Nadzorni organ Efte proti Kraljevini Norveški (Država EGP ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva Komisije 2010/48/EU z dne 5. julija 2010 o prilagoditvi Direktive 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov tehničnemu napredku)

proti

(Država EGP ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva Komisije 2010/48/EU z dne 5. julija 2010 o prilagoditvi Direktive 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov tehničnemu napredku)

11

2014/C 088/09

Sodba Sodišča z dne 15. novembra 2013 v zadevi E-11/13 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Pogodbenica ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2002/92/ES z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju)

(Pogodbenica ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2002/92/ES z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju)

12

2014/C 088/10

Sodba Sodišča z dne 27. novembra 2013 v zadevi E-6/13 – Metacom AG proti Rechtsanwälte Zipper & Collegen (Svoboda opravljanja čezmejnih storitev odvetnikov – Direktiva 77/249/EGS – Samozastopanje – Obveznost uradne obvestitve v nacionalnem pravu – Posledice neobvestitve)

proti

(Svoboda opravljanja čezmejnih storitev odvetnikov – Direktiva 77/249/EGS – Samozastopanje – Obveznost uradne obvestitve v nacionalnem pravu – Posledice neobvestitve)

13

2014/C 088/11

Sodba Sodišča z dne 6. decembra 2013 v zadevi E-15/13 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Država EGP ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2009/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o opustitvenih tožbah zaradi varstva interesov potrošnikov)

proti

(Država EGP ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2009/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o opustitvenih tožbah zaradi varstva interesov potrošnikov)

14

2014/C 088/12

Sodba Sodišča z dne 6. decembra 2013 v zadevi E-16/13 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Pogodbenica ni izpolnila svojih obveznosti – Neizpolnitev obveznosti prenosa v nacionalno zakonodajo – Direktiva 2008/122/ES o varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki pogodb časovnega zakupa, dolgoročnih počitniških proizvodov, nadaljnje prodaje in zamenjave)

proti

(Pogodbenica ni izpolnila svojih obveznosti – Neizpolnitev obveznosti prenosa v nacionalno zakonodajo – Direktiva 2008/122/ES o varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki pogodb časovnega zakupa, dolgoročnih počitniških proizvodov, nadaljnje prodaje in zamenjave)

15

2014/C 088/13

Sodba Sodišča z dne 6. decembra 2013 v zadevi E-17/13 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Država pogodbenica ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2009/44/ES – Neizpolnitev obveznosti prenosa v nacionalno zakonodajo)

proti

(Država pogodbenica ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2009/44/ES – Neizpolnitev obveznosti prenosa v nacionalno zakonodajo)

16

2014/C 088/14

Sodba Sodišča z dne 6. decembra 2013 v zadevi E-18/13 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Država pogodbenica ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2001/81/ES – Neizpolnitev obveznosti prenosa v nacionalno zakonodajo)

(Država pogodbenica ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2001/81/ES – Neizpolnitev obveznosti prenosa v nacionalno zakonodajo)

17

2014/C 088/15

Zahtevek za svetovalno mnenje Sodišča Efte z dne 29. oktobra 2013, ki ga je vložilo sodišče Staatsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein v zadevi Casino Admiral AG proti Wolfgang Egger (Zadeva E-24/13)

18

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2014/C 088/16

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.7153 – BNPP/LaSer) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

19

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2014/C 088/17

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

20

2014/C 088/18

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

25

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2014/C 088/19 | Popravek odobritve državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (UL C 50, 21.2.2014) | 30 |

Popravki

2014/C 088/19

Popravek odobritve državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (UL C 50, 21.2.2014)

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/1

---

PRIPOROČILA SVETA

z dne 10. marca 2014

o okviru za kakovost pripravništev

2014/C 88/01

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 292 v povezavi s členoma 153 in 166 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mlade je kriza še posebej močno prizadela. Stopnja brezposelnosti mladih je v preteklih letih v več državah članicah dosegla zgodovinski vrhunec in nič ne kaže, da se bo kmalu zmanjšala. Spodbujanje zaposljivosti in produktivnosti mladih je ključnega pomena za njihov vstop na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Mlade je kriza še posebej močno prizadela. Stopnja brezposelnosti mladih je v preteklih letih v več državah članicah dosegla zgodovinski vrhunec in nič ne kaže, da se bo kmalu zmanjšala. Spodbujanje zaposljivosti in produktivnosti mladih je ključnega pomena za njihov vstop na trg dela.

| (2) | Neoviran prehod od izobraževanja k zaposlitvi je ključnega pomena za povečanje možnosti mladih na trgu dela. Izboljšanje izobraževanja mladih in zagotavljanje njihovega lažjega prehoda k zaposlitvi sta potrebna za izpolnitev krovnega cilja strategije Evropa 2020, tj. do leta 2020 doseči 75-odstotno stopnjo zaposlenosti žensk in moških v starosti med 20 in 64 let. Smernica 8 o politikah zaposlovanja držav članic poziva države članice, naj vzpostavijo sheme, s katerimi bi mladim in posebej tistim brez zaposlitve, ki se ne izobražujejo ali usposabljajo, pomagale „najti prvo zaposlitev, nabrati delovne izkušnje ali jim omogočile nadaljnje izobraževanje in usposabljanje, vključno s pripravništvom, ter bi se hitro odzvati, če bi mladi ostali brez zaposlitve“ (1). |
| --- | --- |

(2)

Neoviran prehod od izobraževanja k zaposlitvi je ključnega pomena za povečanje možnosti mladih na trgu dela. Izboljšanje izobraževanja mladih in zagotavljanje njihovega lažjega prehoda k zaposlitvi sta potrebna za izpolnitev krovnega cilja strategije Evropa 2020, tj. do leta 2020 doseči 75-odstotno stopnjo zaposlenosti žensk in moških v starosti med 20 in 64 let. Smernica 8 o politikah zaposlovanja držav članic poziva države članice, naj vzpostavijo sheme, s katerimi bi mladim in posebej tistim brez zaposlitve, ki se ne izobražujejo ali usposabljajo, pomagale „najti prvo zaposlitev, nabrati delovne izkušnje ali jim omogočile nadaljnje izobraževanje in usposabljanje, vključno s pripravništvom, ter bi se hitro odzvati, če bi mladi ostali brez zaposlitve“ (1).

| (3) | V zadnjih dveh desetletjih so pripravništva postala pomembna vstopna točka na trg dela. |
| --- | --- |

(3)

V zadnjih dveh desetletjih so pripravništva postala pomembna vstopna točka na trg dela.

| (4) | Socialno-ekonomski stroški se večajo, če pripravništva, zlasti pa tista, ki se ponavljajo, nadomeščajo redno zaposlitev: to so predvsem delovna mesta začetnikov, ki se običajno nudijo pripravnikom. Poleg tega nizkokakovostna pripravništva, zlasti pa tista z malo učne vsebine, ne vodijo k večjim dosežkom v produktivnosti niti ne ustvarjajo pozitivnih učinkov. Socialni stroški so lahko povezani tudi z neplačanimi pripravništvi, ki lahko zmanjšujejo poklicne priložnosti ljudi iz prikrajšanih skupin. |
| --- | --- |

(4)

Socialno-ekonomski stroški se večajo, če pripravništva, zlasti pa tista, ki se ponavljajo, nadomeščajo redno zaposlitev: to so predvsem delovna mesta začetnikov, ki se običajno nudijo pripravnikom. Poleg tega nizkokakovostna pripravništva, zlasti pa tista z malo učne vsebine, ne vodijo k večjim dosežkom v produktivnosti niti ne ustvarjajo pozitivnih učinkov. Socialni stroški so lahko povezani tudi z neplačanimi pripravništvi, ki lahko zmanjšujejo poklicne priložnosti ljudi iz prikrajšanih skupin.

| (5) | Obstajajo dokazi o povezavah med kakovostjo pripravništva in končno zaposlitvijo. Pomen pripravništev pri zagotavljanju lažjega prehoda k zaposlitvi je odvisen od njihove kakovosti v smislu učne vsebine in delovnih pogojev. Kakovostna pripravništva prinašajo neposredne koristi za produktivnost, izboljšujejo usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela in spodbujajo mobilnost, zlasti z zmanjševanjem stroškov iskanja (in usklajevanjem) tako za podjetja kot pripravnike. |
| --- | --- |

(5)

Obstajajo dokazi o povezavah med kakovostjo pripravništva in končno zaposlitvijo. Pomen pripravništev pri zagotavljanju lažjega prehoda k zaposlitvi je odvisen od njihove kakovosti v smislu učne vsebine in delovnih pogojev. Kakovostna pripravništva prinašajo neposredne koristi za produktivnost, izboljšujejo usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela in spodbujajo mobilnost, zlasti z zmanjševanjem stroškov iskanja (in usklajevanjem) tako za podjetja kot pripravnike.

| (6) | Priporočilo Sveta o vzpostavitvi jamstva za mladino (2) poziva države članice, naj zagotovijo, da vsi mladi do 25. leta v štirih mesecih po tem, ko postanejo brezposelni ali prenehajo s formalnim izobraževanjem, prejmejo kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo. |
| --- | --- |

(6)

Priporočilo Sveta o vzpostavitvi jamstva za mladino (2) poziva države članice, naj zagotovijo, da vsi mladi do 25. leta v štirih mesecih po tem, ko postanejo brezposelni ali prenehajo s formalnim izobraževanjem, prejmejo kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo.

| (7) | Različne študije in raziskave ugotavljajo, da problemi, povezani s kakovostjo, zadevajo bistven delež pripravništev, najbolj pa tista, pri katerih ni nobene izobraževalne ustanove ali ustanove za usposabljanje, ki bi bila neposredno odgovorna za učno vsebino in delovne pogoje pripravništva. |
| --- | --- |

(7)

Različne študije in raziskave ugotavljajo, da problemi, povezani s kakovostjo, zadevajo bistven delež pripravništev, najbolj pa tista, pri katerih ni nobene izobraževalne ustanove ali ustanove za usposabljanje, ki bi bila neposredno odgovorna za učno vsebino in delovne pogoje pripravništva.

| (8) | Dokazi kažejo, da se od velikega deleža pripravnikov zahteva, da opravljajo nestrokovne naloge. Kakovostna pripravništva morajo zagotavljati tudi temeljito in smiselno učno vsebino. To med drugim pomeni opredelitev posebnih znanj in spretnosti, ki se bodo pridobili, nadzor in mentorstvo pripravnika ter spremljanje njegovega napredka. |
| --- | --- |

(8)

Dokazi kažejo, da se od velikega deleža pripravnikov zahteva, da opravljajo nestrokovne naloge. Kakovostna pripravništva morajo zagotavljati tudi temeljito in smiselno učno vsebino. To med drugim pomeni opredelitev posebnih znanj in spretnosti, ki se bodo pridobili, nadzor in mentorstvo pripravnika ter spremljanje njegovega napredka.

| (9) | Prepoznani so bili tudi problemi v zvezi z delovnimi pogoji, npr. dolg delovni čas, pomanjkanje socialne varnosti, tveganja za varnost in zdravje pri delu ter poklicna tveganja, neplačilo ali neustrezno plačilo oziroma nadomestilo, nejasnost o veljavnem režimu in pretirano dolgo trajanje pripravništva. |
| --- | --- |

(9)

Prepoznani so bili tudi problemi v zvezi z delovnimi pogoji, npr. dolg delovni čas, pomanjkanje socialne varnosti, tveganja za varnost in zdravje pri delu ter poklicna tveganja, neplačilo ali neustrezno plačilo oziroma nadomestilo, nejasnost o veljavnem režimu in pretirano dolgo trajanje pripravništva.

| (10) | V nekaterih državah članicah in sektorjih pripravništva trenutno niso zakonsko urejena, kjer pa predpisi obstajajo, so zelo različni in določajo različne elemente kakovosti ali različne prakse izvajanja. Ker ni regulativnega okvira ali instrumenta ali zaradi pomanjkanja preglednosti glede delovnih pogojev pripravništev ter njihove učne vsebine, lahko številni ponudniki pripravništva izkoriščajo pripravnike kot poceni ali celo neplačano delovno silo. |
| --- | --- |

(10)

V nekaterih državah članicah in sektorjih pripravništva trenutno niso zakonsko urejena, kjer pa predpisi obstajajo, so zelo različni in določajo različne elemente kakovosti ali različne prakse izvajanja. Ker ni regulativnega okvira ali instrumenta ali zaradi pomanjkanja preglednosti glede delovnih pogojev pripravništev ter njihove učne vsebine, lahko številni ponudniki pripravništva izkoriščajo pripravnike kot poceni ali celo neplačano delovno silo.

| (11) | Okvir za kakovost pripravništev bo podpiral izboljšanje delovnih pogojev in učne vsebine pripravništev. Glavni element okvira za kakovost pripravništev je pisni sporazum o pripravništvu, ki opredeljuje učne cilje, ustrezne delovne pogoje, pravice in obveznosti ter smiselno trajanje pripravništva. |
| --- | --- |

(11)

Okvir za kakovost pripravništev bo podpiral izboljšanje delovnih pogojev in učne vsebine pripravništev. Glavni element okvira za kakovost pripravništev je pisni sporazum o pripravništvu, ki opredeljuje učne cilje, ustrezne delovne pogoje, pravice in obveznosti ter smiselno trajanje pripravništva.

| (12) | Pomanjkanje informacij je eden izmed vzrokov za nizko kakovost pripravništev in ta problem je precej bolj razširjen na področju pripravništev kot na področju redne zaposlitve. Zahteve za večjo preglednost v obvestilih ali objavah o pripravniških mestih bi pomagale izboljšati delovne pogoje in spodbuditi čezmejno mobilnost. |
| --- | --- |

(12)

Pomanjkanje informacij je eden izmed vzrokov za nizko kakovost pripravništev in ta problem je precej bolj razširjen na področju pripravništev kot na področju redne zaposlitve. Zahteve za večjo preglednost v obvestilih ali objavah o pripravniških mestih bi pomagale izboljšati delovne pogoje in spodbuditi čezmejno mobilnost.

| (13) | Socialni partnerji imajo ključno vlogo pri oblikovanju, izvajanju in spremljanju politik in programov usposabljanja. Cilj sodelovanja med socialnimi partnerji, ponudniki vseživljenjskega poklicnega usmerjanja in ustreznimi organi bi lahko bil zagotoviti pripravnikom usmerjene informacije o razpoložljivih poklicnih možnostih in potrebah po znanju in spretnostih na trgu dela ter o njihovih pravicah in odgovornostih. Poleg tega lahko socialni partnerji prispevajo k lažjemu izvajanju okvira za kakovost pripravništev, zlasti s pripravo in omogočanjem preprostih in izčrpnih vzorcev pogodb o pripravništvu, ki naj bi jih zlasti uporabljala mikropodjetja in bi bili prilagojeni njihovim posebnim namenom. Evropski socialni partnerji so v svojem okviru za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih julija 2013 opozorili, da Komisija namerava predstaviti predlog za priporočilo Sveta na tem področju, in napovedali podporo ukrepom držav članic, katerih cilj je izboljšati kakovost pripravništev. |
| --- | --- |

(13)

Socialni partnerji imajo ključno vlogo pri oblikovanju, izvajanju in spremljanju politik in programov usposabljanja. Cilj sodelovanja med socialnimi partnerji, ponudniki vseživljenjskega poklicnega usmerjanja in ustreznimi organi bi lahko bil zagotoviti pripravnikom usmerjene informacije o razpoložljivih poklicnih možnostih in potrebah po znanju in spretnostih na trgu dela ter o njihovih pravicah in odgovornostih. Poleg tega lahko socialni partnerji prispevajo k lažjemu izvajanju okvira za kakovost pripravništev, zlasti s pripravo in omogočanjem preprostih in izčrpnih vzorcev pogodb o pripravništvu, ki naj bi jih zlasti uporabljala mikropodjetja in bi bili prilagojeni njihovim posebnim namenom. Evropski socialni partnerji so v svojem okviru za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih julija 2013 opozorili, da Komisija namerava predstaviti predlog za priporočilo Sveta na tem področju, in napovedali podporo ukrepom držav članic, katerih cilj je izboljšati kakovost pripravništev.

| (14) | Eden izmed izzivov je povečati čezmejno mobilnost pripravnikov v Uniji, da bi pomagali oblikovati pravi evropski trg dela. Obstoječe razlike v predpisih predstavljajo oviro razvoju čezmejne mobilnosti pripravnikov. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da upravne in pravne ovire čezmejni mobilnosti pripravnikov v nekaterih primerih vplivajo na več držav članic prejemnic. V tem smislu so pomembne informacije o pravici čezmejne mobilnosti pripravnikov, zlasti pravice iz Direktive 2004/38/ES (3). Z zagotavljanjem načel in smernic, ki bi jih bilo treba uporabiti kot referenco, bo okvir za kakovost pripravništev olajšal tudi dostop do čezmejnih pripravništev. |
| --- | --- |

(14)

Eden izmed izzivov je povečati čezmejno mobilnost pripravnikov v Uniji, da bi pomagali oblikovati pravi evropski trg dela. Obstoječe razlike v predpisih predstavljajo oviro razvoju čezmejne mobilnosti pripravnikov. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da upravne in pravne ovire čezmejni mobilnosti pripravnikov v nekaterih primerih vplivajo na več držav članic prejemnic. V tem smislu so pomembne informacije o pravici čezmejne mobilnosti pripravnikov, zlasti pravice iz Direktive 2004/38/ES (3). Z zagotavljanjem načel in smernic, ki bi jih bilo treba uporabiti kot referenco, bo okvir za kakovost pripravništev olajšal tudi dostop do čezmejnih pripravništev.

| (15) | Razvoj okvira za kakovost pripravništev bo povečal preglednost. Poleg tega bi lahko podprl razširitev portala EURES na plačana pripravništva, s čimer bi olajšal mobilnost. |
| --- | --- |

(15)

Razvoj okvira za kakovost pripravništev bo povečal preglednost. Poleg tega bi lahko podprl razširitev portala EURES na plačana pripravništva, s čimer bi olajšal mobilnost.

| (16) | Programi držav članic, ki podpirajo in ponujajo pripravništva, lahko dobijo finančno podporo iz evropskih skladov. Poleg tega bo pobuda za zaposlovanje mladih podprla pripravništva v okviru jamstva za mlade, pri čemer bo usmerjena v mlade iz tistih regij Unije, ki jih je brezposelnost mladih najbolj prizadela in ki bodo sofinancirane s sredstvi Evropskega socialnega sklada (ESS) za obdobje 2014–2020. Tako kot pobuda za zaposlovanje mladih se lahko tudi ESS uporabi za povečanje števila in kakovosti programov pripravništva v državah članicah. To vključuje možen prispevek k stroškom pripravništev, ki pod določenimi pogoji vključujejo tudi del plačila. Poleg tega lahko podprejo tudi stroške drugih oblik usposabljanja, ki jih pripravniki lahko opravljajo zunaj svojih pripravništev, npr. jezikovnih tečajev. |
| --- | --- |

(16)

Programi držav članic, ki podpirajo in ponujajo pripravništva, lahko dobijo finančno podporo iz evropskih skladov. Poleg tega bo pobuda za zaposlovanje mladih podprla pripravništva v okviru jamstva za mlade, pri čemer bo usmerjena v mlade iz tistih regij Unije, ki jih je brezposelnost mladih najbolj prizadela in ki bodo sofinancirane s sredstvi Evropskega socialnega sklada (ESS) za obdobje 2014–2020. Tako kot pobuda za zaposlovanje mladih se lahko tudi ESS uporabi za povečanje števila in kakovosti programov pripravništva v državah članicah. To vključuje možen prispevek k stroškom pripravništev, ki pod določenimi pogoji vključujejo tudi del plačila. Poleg tega lahko podprejo tudi stroške drugih oblik usposabljanja, ki jih pripravniki lahko opravljajo zunaj svojih pripravništev, npr. jezikovnih tečajev.

| (17) | Komisija je pripravila poseben program tehnične podpore v okviru ESS, da bi državam članicam pomagala vzpostaviti programe pripravništva s pomočjo ESS. Ta program podpore nudi nacionalnim in regionalnim organom strateške in operativne nasvete ter nasvete v zvezi s politiko, in sicer v zvezi z oblikovanjem novih programov pripravništva ali posodobitvijo obstoječih programov. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je pripravila poseben program tehnične podpore v okviru ESS, da bi državam članicam pomagala vzpostaviti programe pripravništva s pomočjo ESS. Ta program podpore nudi nacionalnim in regionalnim organom strateške in operativne nasvete ter nasvete v zvezi s politiko, in sicer v zvezi z oblikovanjem novih programov pripravništva ali posodobitvijo obstoječih programov.

| (18) | Svet je v svoji resoluciji o strukturiranem dialogu o zaposlovanju mladih iz maja 2011 navedel, da je zaželen okvir kakovosti za pripravništva, s katerim bi zagotovili izobraževalno vrednost te izkušnje. |
| --- | --- |

(18)

Svet je v svoji resoluciji o strukturiranem dialogu o zaposlovanju mladih iz maja 2011 navedel, da je zaželen okvir kakovosti za pripravništva, s katerim bi zagotovili izobraževalno vrednost te izkušnje.

| (19) | Svet je 17. junija 2011 v svojih sklepih o „spodbujanju zaposlovanja mladih za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020“ pozval Komisijo, naj zagotovi smernice za ustvarjanje pogojev za visokokakovostna pripravništva s kakovostnim okvirom za pripravništva. |
| --- | --- |

(19)

Svet je 17. junija 2011 v svojih sklepih o „spodbujanju zaposlovanja mladih za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020“ pozval Komisijo, naj zagotovi smernice za ustvarjanje pogojev za visokokakovostna pripravništva s kakovostnim okvirom za pripravništva.

| (20) | Evropski parlament je 14. junija 2012 v svoji resoluciji „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ pozval Komisijo, naj kolikor mogoče hitro predstavi predlog za priporočilo Sveta o okviru za kakovost pripravništev in opredeli minimalne standarde, s katerimi bi podprla zagotavljanje in izvajanje visokokakovostnega pripravništva. |
| --- | --- |

(20)

Evropski parlament je 14. junija 2012 v svoji resoluciji „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ pozval Komisijo, naj kolikor mogoče hitro predstavi predlog za priporočilo Sveta o okviru za kakovost pripravništev in opredeli minimalne standarde, s katerimi bi podprla zagotavljanje in izvajanje visokokakovostnega pripravništva.

| (21) | Evropski svet je na zasedanju 28. in 29. junija 2012 pozval Komisijo, naj preuči možnost razširitve portala EURES na pripravništva. |
| --- | --- |

(21)

Evropski svet je na zasedanju 28. in 29. junija 2012 pozval Komisijo, naj preuči možnost razširitve portala EURES na pripravništva.

| (22) | Evropski svet je v sklepih s 13. in 14. decembra 2012 pozval Komisijo, naj čim prej dokončno oblikuje okvir za kakovost pripravništev. |
| --- | --- |

(22)

Evropski svet je v sklepih s 13. in 14. decembra 2012 pozval Komisijo, naj čim prej dokončno oblikuje okvir za kakovost pripravništev.

| (23) | Komisija je s svežnjem ukrepov za zaposlovanje mladih z dne 6. in 7. decembra 2012 začela posvetovanje s socialnimi partnerji o okviru za kakovost pripravništev. Socialni partnerji EU so v svojih odgovorih Komisijo obvestili, da ne nameravajo začeti pogajanj o avtonomnem sporazumu na podlagi člena 154 PDEU. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je s svežnjem ukrepov za zaposlovanje mladih z dne 6. in 7. decembra 2012 začela posvetovanje s socialnimi partnerji o okviru za kakovost pripravništev. Socialni partnerji EU so v svojih odgovorih Komisijo obvestili, da ne nameravajo začeti pogajanj o avtonomnem sporazumu na podlagi člena 154 PDEU.

| (24) | Evropski svet je na zasedanju 27. in 28. junija 2013 ponovno potrdil, da bi bilo treba v začetku leta 2014 vzpostaviti okvir za kakovost pripravništev. |
| --- | --- |

(24)

Evropski svet je na zasedanju 27. in 28. junija 2013 ponovno potrdil, da bi bilo treba v začetku leta 2014 vzpostaviti okvir za kakovost pripravništev.

| (25) | Okvir za kakovost je pomembna referenčna točka za prepoznavanje kakovostnih ponudb pripravništev na podlagi priporočila Sveta o vzpostavitvi jamstva za mladino. |
| --- | --- |

(25)

Okvir za kakovost je pomembna referenčna točka za prepoznavanje kakovostnih ponudb pripravništev na podlagi priporočila Sveta o vzpostavitvi jamstva za mladino.

| (26) | V skladu z letnim pregledom rasti za leto 2014 je ključnega pomena olajšanje prehoda iz šolanja v zaposlitev, zlasti s povečanjem števila razpoložljivih kakovostnih pripravništev in vajeništev. |
| --- | --- |

(26)

V skladu z letnim pregledom rasti za leto 2014 je ključnega pomena olajšanje prehoda iz šolanja v zaposlitev, zlasti s povečanjem števila razpoložljivih kakovostnih pripravništev in vajeništev.

| (27) | V tem priporočilu pripravništvo pomeni časovno omejeno (plačano ali neplačano) delovno prakso, ki vključuje elementa učenja in usposabljanja, da bi se pridobile praktične in poklicne izkušnje, s čimer bi se izboljšala zaposljivost ter olajšal prehod v redno zaposlitev. |
| --- | --- |

(27)

V tem priporočilu pripravništvo pomeni časovno omejeno (plačano ali neplačano) delovno prakso, ki vključuje elementa učenja in usposabljanja, da bi se pridobile praktične in poklicne izkušnje, s čimer bi se izboljšala zaposljivost ter olajšal prehod v redno zaposlitev.

| (28) | To priporočilo ne zajema delovnih praks, ki so del učnih načrtov v okviru formalnega izobraževanja ali poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Pripravništva, katerih vsebino ureja nacionalna zakonodaja in ki jih je obvezno opraviti za dostop do posebnega poklica (npr. v medicini, arhitekturi itd.), niso zajeta v tem priporočilu. |
| --- | --- |

(28)

To priporočilo ne zajema delovnih praks, ki so del učnih načrtov v okviru formalnega izobraževanja ali poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Pripravništva, katerih vsebino ureja nacionalna zakonodaja in ki jih je obvezno opraviti za dostop do posebnega poklica (npr. v medicini, arhitekturi itd.), niso zajeta v tem priporočilu.

| (29) | Tega priporočila ob upoštevanju njegove narave in cilja ni mogoče razlagati, kot da državam članicam preprečuje ohranjanje ali vzpostavljanje ugodnejših določb za pripravnike, kot so priporočene – |
| --- | --- |

(29)

Tega priporočila ob upoštevanju njegove narave in cilja ni mogoče razlagati, kot da državam članicam preprečuje ohranjanje ali vzpostavljanje ugodnejših določb za pripravnike, kot so priporočene –

PRIPOROČA, DA DRŽAVE ČLANICE:

| 1. | izboljšajo kakovost pripravništev, zlasti v zvezi z učno vsebino in vsebino usposabljanj ter delovnimi pogoji, da bi se olajšal prehod od izobraževanja, brezposelnosti ali neaktivnosti k zaposlitvi, in sicer tako, da v prakso uvedejo naslednja načela okvira za kakovost pripravništev: |
| --- | --- |

1.

izboljšajo kakovost pripravništev, zlasti v zvezi z učno vsebino in vsebino usposabljanj ter delovnimi pogoji, da bi se olajšal prehod od izobraževanja, brezposelnosti ali neaktivnosti k zaposlitvi, in sicer tako, da v prakso uvedejo naslednja načela okvira za kakovost pripravništev:

Sklenitev pisnega sporazuma o pripravništvu

| 2. | zahtevati, da pripravništva temeljijo na pisnem sporazumu, ki ga na začetku pripravništva skleneta pripravnik in ponudnik pripravništva; |
| --- | --- |

2.

zahtevati, da pripravništva temeljijo na pisnem sporazumu, ki ga na začetku pripravništva skleneta pripravnik in ponudnik pripravništva;

| 3. | zahtevati, da se v sporazumih o pripravništvu navedejo učni cilji, delovni pogoji, ali ponudnik pripravništva zagotavlja pripravniku plačilo ali nadomestilo ter pravice in obveznosti podpisnikov v skladu z veljavno zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo ter trajanje pripravništva, kot je določeno v priporočilih 4–12; |
| --- | --- |

3.

zahtevati, da se v sporazumih o pripravništvu navedejo učni cilji, delovni pogoji, ali ponudnik pripravništva zagotavlja pripravniku plačilo ali nadomestilo ter pravice in obveznosti podpisnikov v skladu z veljavno zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo ter trajanje pripravništva, kot je določeno v priporočilih 4–12;

Učni cilji in cilji usposabljanja

| 4. | spodbujati najboljše prakse v zvezi z učnimi cilji in cilji usposabljanja, da bi pripravniki lažje pridobivali praktične izkušnje ter ustrezna znanja in spretnosti; naloge, ki so dodeljene pripravniku, bi morale omogočiti doseganje teh ciljev; |
| --- | --- |

4.

spodbujati najboljše prakse v zvezi z učnimi cilji in cilji usposabljanja, da bi pripravniki lažje pridobivali praktične izkušnje ter ustrezna znanja in spretnosti; naloge, ki so dodeljene pripravniku, bi morale omogočiti doseganje teh ciljev;

| 5. | spodbujati ponudnike pripravništev, da pripravniku določijo mentorja, ki ga bo usmerjal pri izvajanju dodeljenih nalog, spremljal in ocenjeval njegov napredek; |
| --- | --- |

5.

spodbujati ponudnike pripravništev, da pripravniku določijo mentorja, ki ga bo usmerjal pri izvajanju dodeljenih nalog, spremljal in ocenjeval njegov napredek;

Delovni pogoji pripravnikov

| 6. | zagotoviti spoštovanje pravic in delovnih pogojev pripravnikov v skladu z veljavno zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo, vključno z omejitvami najdaljšega tedenskega delovnega časa, minimalnega dnevnega in tedenskega časa počitka ter po potrebi minimalnega števila dni dopusta; |
| --- | --- |

6.

zagotoviti spoštovanje pravic in delovnih pogojev pripravnikov v skladu z veljavno zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo, vključno z omejitvami najdaljšega tedenskega delovnega časa, minimalnega dnevnega in tedenskega časa počitka ter po potrebi minimalnega števila dni dopusta;

| 7. | spodbujati ponudnike pripravništev, naj pojasnijo, ali zagotavljajo zavarovanje za primer bolezni in poškodbe ter bolniški dopust; |
| --- | --- |

7.

spodbujati ponudnike pripravništev, naj pojasnijo, ali zagotavljajo zavarovanje za primer bolezni in poškodbe ter bolniški dopust;

| 8. | zahtevati, da sporazum o pripravništvu jasno določa, ali je za pripravništvo predvideno plačilo ali nadomestilo, ter, če je ustrezno, njegov znesek; |
| --- | --- |

8.

zahtevati, da sporazum o pripravništvu jasno določa, ali je za pripravništvo predvideno plačilo ali nadomestilo, ter, če je ustrezno, njegov znesek;

Pravice in obveznosti

| 9. | spodbujati zadevne strani k zagotovitvi, da sporazum o pripravništvu določa pravice in obveznosti pripravnika in ponudnika pripravništva, vključno, kjer je primerno, politiko zaupnosti ponudnika pripravništva in imetništvo pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

9.

spodbujati zadevne strani k zagotovitvi, da sporazum o pripravništvu določa pravice in obveznosti pripravnika in ponudnika pripravništva, vključno, kjer je primerno, politiko zaupnosti ponudnika pripravništva in imetništvo pravic intelektualne lastnine;

Razumno trajanje

| 10. | zagotoviti razumno trajanje pripravništev, ki praviloma niso daljša od šestih mesecev, razen kadar je daljše trajanje utemeljeno, ob upoštevanju nacionalnih praks; |
| --- | --- |

10.

zagotoviti razumno trajanje pripravništev, ki praviloma niso daljša od šestih mesecev, razen kadar je daljše trajanje utemeljeno, ob upoštevanju nacionalnih praks;

| 11. | pojasniti okoliščine in pogoje, pod katerimi se pripravništvo lahko podaljša ali obnovi po izteku začetnega sporazuma o pripravništvu; |
| --- | --- |

11.

pojasniti okoliščine in pogoje, pod katerimi se pripravništvo lahko podaljša ali obnovi po izteku začetnega sporazuma o pripravništvu;

| 12. | spodbujati prakso, v skladu s katero se v sporazumu o pripravništvu navede, da lahko pripravnik ali ponudnik pripravništva sporazum odpovesta s pisnim obvestilom, pri čemer glede na trajanje pripravništva in ustrezno nacionalno prakso vnaprej predložita obvestilo o odpovedi s primernim rokom; |
| --- | --- |

12.

spodbujati prakso, v skladu s katero se v sporazumu o pripravništvu navede, da lahko pripravnik ali ponudnik pripravništva sporazum odpovesta s pisnim obvestilom, pri čemer glede na trajanje pripravništva in ustrezno nacionalno prakso vnaprej predložita obvestilo o odpovedi s primernim rokom;

Ustrezno priznavanje pripravništev

| 13. | spodbujati priznavanje in potrjevanje znanja, spretnosti in usposobljenosti, ki jih je pripravnik pridobil pri opravljanju pripravništva, ter spodbujati ponudnike pripravništev, naj jih na podlagi ocene potrdijo s spričevalom; |
| --- | --- |

13.

spodbujati priznavanje in potrjevanje znanja, spretnosti in usposobljenosti, ki jih je pripravnik pridobil pri opravljanju pripravništva, ter spodbujati ponudnike pripravništev, naj jih na podlagi ocene potrdijo s spričevalom;

Zahteve za preglednost

| 14. | spodbujati ponudnike pripravništev, naj v obvestila in oglase o prostih mestih vključijo informacije o pogojih pripravništva, zlasti pa o tem, ali je zagotovljeno plačilo in/ali nadomestilo ter zdravstveno zavarovanje in zavarovanje za primer bolezni in poškodbe; spodbujati ponudnike pripravništev, naj zagotovijo informacije o politikah zaposlovanja, vključno z deležem pripravnikov, zaposlenih v preteklih letih; |
| --- | --- |

14.

spodbujati ponudnike pripravništev, naj v obvestila in oglase o prostih mestih vključijo informacije o pogojih pripravništva, zlasti pa o tem, ali je zagotovljeno plačilo in/ali nadomestilo ter zdravstveno zavarovanje in zavarovanje za primer bolezni in poškodbe; spodbujati ponudnike pripravništev, naj zagotovijo informacije o politikah zaposlovanja, vključno z deležem pripravnikov, zaposlenih v preteklih letih;

| 15. | spodbujati zavode za zaposlovanje in druge ponudnike poklicnega usmerjanja, da pri zagotavljanju informacij o pripravništvih upoštevajo zahteve za preglednost; |
| --- | --- |

15.

spodbujati zavode za zaposlovanje in druge ponudnike poklicnega usmerjanja, da pri zagotavljanju informacij o pripravništvih upoštevajo zahteve za preglednost;

Čezmejna pripravništva

| 16. | olajšati čezmejno mobilnost pripravnikov v Evropski uniji, med drugim s pojasnitvijo nacionalnega pravnega okvira za pripravništva in določitvijo jasnih pravil o sprejemanju pripravnikov iz drugih držav članic ali pošiljanju pripravnikov v druge države članice ter zmanjševanjem upravnih postopkov; |
| --- | --- |

16.

olajšati čezmejno mobilnost pripravnikov v Evropski uniji, med drugim s pojasnitvijo nacionalnega pravnega okvira za pripravništva in določitvijo jasnih pravil o sprejemanju pripravnikov iz drugih držav članic ali pošiljanju pripravnikov v druge države članice ter zmanjševanjem upravnih postopkov;

| 17. | preučiti možnost uporabe razširjene mreže EURES in izmenjave informacij o plačanih pripravništvih prek portala EURES; |
| --- | --- |

17.

preučiti možnost uporabe razširjene mreže EURES in izmenjave informacij o plačanih pripravništvih prek portala EURES;

Uporaba evropskih strukturnih in investicijskih skladov

| 18. | izkoristiti evropske strukturne in investicijske sklade, in sicer Evropski socialni sklad in Evropski sklad za regionalni razvoj, v programskem obdobju 2014–2020 ter, kjer je primerno, pobudo za zaposlovanje mladih, da bi se povečala število in kakovost pripravništev, med drugim tudi na podlagi uspešnih partnerstev z vsemi ustreznimi deležniki; |
| --- | --- |

18.

izkoristiti evropske strukturne in investicijske sklade, in sicer Evropski socialni sklad in Evropski sklad za regionalni razvoj, v programskem obdobju 2014–2020 ter, kjer je primerno, pobudo za zaposlovanje mladih, da bi se povečala število in kakovost pripravništev, med drugim tudi na podlagi uspešnih partnerstev z vsemi ustreznimi deležniki;

Uporaba okvira za kakovost pripravništev

| 19. | sprejeti ustrezne ukrepe za čim prejšnjo uporabo okvira za kakovost pripravništev; |
| --- | --- |

19.

sprejeti ustrezne ukrepe za čim prejšnjo uporabo okvira za kakovost pripravništev;

| 20. | Komisiji do konca leta 2015 zagotoviti informacije o ukrepih, sprejetih v skladu s tem priporočilom; |
| --- | --- |

20.

Komisiji do konca leta 2015 zagotoviti informacije o ukrepih, sprejetih v skladu s tem priporočilom;

| 21. | spodbujati aktivno vključenost socialnih partnerjev v uporabo okvira za kakovost pripravništev; |
| --- | --- |

21.

spodbujati aktivno vključenost socialnih partnerjev v uporabo okvira za kakovost pripravništev;

| 22. | spodbujati aktivno vključevanje zavodov za zaposlovanje, izobraževalnih ustanov in ponudnikov usposabljanj v uporabo okvira za kakovost pripravništev; |
| --- | --- |

22.

spodbujati aktivno vključevanje zavodov za zaposlovanje, izobraževalnih ustanov in ponudnikov usposabljanj v uporabo okvira za kakovost pripravništev;

UGOTAVLJA, DA KOMISIJA NAMERAVA:

| 23. | spodbujati tesno sodelovanje z državami članicami, socialnimi partnerji in drugimi deležniki, da se zagotovi čim prejšnja uporaba tega priporočila; |
| --- | --- |

23.

spodbujati tesno sodelovanje z državami članicami, socialnimi partnerji in drugimi deležniki, da se zagotovi čim prejšnja uporaba tega priporočila;

| 24. | v sodelovanju z državami članicami in zlasti prek Odbora za zaposlovanje spremljati napredek pri uporabi okvira za kakovost pripravništev na podlagi tega priporočila ter analizirati učinek sprejetih politik; |
| --- | --- |

24.

v sodelovanju z državami članicami in zlasti prek Odbora za zaposlovanje spremljati napredek pri uporabi okvira za kakovost pripravništev na podlagi tega priporočila ter analizirati učinek sprejetih politik;

| 25. | poročati o napredku pri uporabi tega priporočila na podlagi informacij držav članic; |
| --- | --- |

25.

poročati o napredku pri uporabi tega priporočila na podlagi informacij držav članic;

| 26. | sodelovati z državami članicami, socialnimi partnerji, zavodi za zaposlovanje ter mladinskimi organizacijami in organizacijami pripravnikov in drugimi deležniki, da bi podprla to priporočilo; |
| --- | --- |

26.

sodelovati z državami članicami, socialnimi partnerji, zavodi za zaposlovanje ter mladinskimi organizacijami in organizacijami pripravnikov in drugimi deležniki, da bi podprla to priporočilo;

| 27. | spodbujati in podpreti države članice, med drugim tudi s spodbujanjem izmenjave najboljših praks med njimi, da uporabijo Evropski socialni sklad in Evropski sklad za regionalni razvoj ali druge evropske sklade v programskem obdobju 2014–2020, da bi povečale število in kakovost pripravništev; |
| --- | --- |

27.

spodbujati in podpreti države članice, med drugim tudi s spodbujanjem izmenjave najboljših praks med njimi, da uporabijo Evropski socialni sklad in Evropski sklad za regionalni razvoj ali druge evropske sklade v programskem obdobju 2014–2020, da bi povečale število in kakovost pripravništev;

| 28. | skupaj z državami članicami preučiti možnost za vključitev plačanih pripravništev na portal EURES in vzpostaviti posebno spletno stran o nacionalnih pravnih okvirih za pripravništva. |
| --- | --- |

28.

skupaj z državami članicami preučiti možnost za vključitev plačanih pripravništev na portal EURES in vzpostaviti posebno spletno stran o nacionalnih pravnih okvirih za pripravništva.

V Bruslju, 10. marca 2014

Za Svet

Predsednik

I. VROUTSIS

---

(1)  Sklep Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic, 2010/707/EU z dne 21. oktobra 2010, (UL L 308, 24.11.2010, str. 46).

1

(2)  UL C 120, 26.4.2013, str. 1.

2

(3)  Direktiva 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 77).

3

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

26. marca 2014

2014/C 88/02

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3791 |
| JPY | japonski jen | 141,25 |
| DKK | danska krona | 7,4651 |
| GBP | funt šterling | 0,83360 |
| SEK | švedska krona | 8,9032 |
| CHF | švicarski frank | 1,2216 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,3320 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,459 |
| HUF | madžarski forint | 312,27 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| PLN | poljski zlot | 4,1803 |
| RON | romunski leu | 4,4717 |
| TRY | turška lira | 3,0445 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4934 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5398 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,6995 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6018 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7479 |
| KRW | južnokorejski won | 1 482,41 |
| ZAR | južnoafriški rand | 14,7398 |
| CNY | kitajski juan | 8,5631 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,6645 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 736,96 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5498 |
| PHP | filipinski peso | 61,857 |
| RUB | ruski rubelj | 48,8965 |
| THB | tajski bat | 44,945 |
| BRL | brazilski real | 3,1784 |
| MXN | mehiški peso | 18,0986 |
| INR | indijska rupija | 82,8850 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3791

JPY

japonski jen

141,25

DKK

danska krona

7,4651

GBP

funt šterling

0,83360

SEK

švedska krona

8,9032

CHF

švicarski frank

1,2216

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,3320

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,459

HUF

madžarski forint

312,27

LTL

litovski litas

3,4528

PLN

poljski zlot

4,1803

RON

romunski leu

4,4717

TRY

turška lira

3,0445

AUD

avstralski dolar

1,4934

CAD

kanadski dolar

1,5398

HKD

hongkonški dolar

10,6995

NZD

novozelandski dolar

1,6018

SGD

singapurski dolar

1,7479

KRW

južnokorejski won

1 482,41

ZAR

južnoafriški rand

14,7398

CNY

kitajski juan

8,5631

HRK

hrvaška kuna

7,6645

IDR

indonezijska rupija

15 736,96

MYR

malezijski ringit

4,5498

PHP

filipinski peso

61,857

RUB

ruski rubelj

48,8965

THB

tajski bat

44,945

BRL

brazilski real

3,1784

MXN

mehiški peso

18,0986

INR

indijska rupija

82,8850

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/6

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

2014/C 88/03

Image

Motiv na nacionalni strani novega spominskega dvoeurskega kovanca, namenjenega obtoku, ki ga izda Latvija

Eurokovanci, namenjeni obtoku, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opis motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njim seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo obtoku namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica: Latvija

Priložnostni motiv: Riga – Evropska prestolnica kulture 2014

Opis motiva: Osrednji motiv kovanca prikazuje pogled na Rigo, in sicer na zgodovinsko središče, ki je bilo vključeno na Unescov seznam svetovne dediščine. Nad podobo je napis „EIROPAS KULTŪRAS GALVASPILSĒTA“ (evropska prestolnica kulture). Pod njo sta navedena ime znamenitega mesta in letnica izdaje, „RĪGA – 2014“, na dnu pa je oznaka države izdajateljice „LV“.

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Obseg izdaje: 1 milijon

Približni datum izdaje: september 2014

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/7

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

2014/C 88/04

Image

Motiv na nacionalni strani novega spominskega dvoeurskega kovanca, namenjenega obtoku, ki ga izda Portugalska

Eurokovanci, namenjeni obtoku, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opis motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njim seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo obtoku namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica: Portugalska

Priložnostni motiv: 40. obletnica nageljnove revolucije na Portugalskem

Opis motiva: Krivulji predstavljata stilizirano obliko nageljna, rože, ki simbolizira gibanje in je revoluciji dala njeno ime. Na vrhu rože sta vgravirana ime države izdajateljice „PORTUGAL“ in njen grb. V osrednjem delu motiva je izpisan datum dogodka „25 DE ABRIL“ (25. april), na dnu motiva pa sta vgravirana število let „40 ANOS“ (40 let), ki je preteklo od revolucije, in leto izdaje „2014“. Oblika črk in številk posnema tisto, ki je bila pred štiridesetimi leti uporabljena na letakih in drugem politično obarvanem informativnem gradivu in simbolizira začetno evforijo obdobja po revoluciji.

Na obročku kovanca je dvanajst zvezd evropske zastave.

Obseg izdaje:

Datum izdaje: april 2014

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/8

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

2014/C 88/05

Image

Motiv na nacionalni strani novega spominskega dvoeurskega kovanca, namenjenega obtoku, ki ga izda Portugalska

Eurokovanci, namenjeni obtoku, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opis motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njim seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo obtoku namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica: Portugalska

Priložnostni motiv: Mednarodno leto družinskih kmetij

Opis motiva: V osrednjem delu motiva so upodobljena za tradicionalno kmetijstvo značilna orodja, ob njih pa kmetijski proizvodi: na sredini piščanec, okoli njega pa buče, košara krompirja in druga zelenjava ter cvetje. Na levi je v polkrogu vpisan naslov obeležene teme, „AGRICULTURA FAMILIAR“ (družinsko kmetijstvo), na desni pa v polkrogu najprej ime države izdajateljice „PORTUGAL“, nato pa letnica izdaje „2014“. Levo spodaj je oznaka kovnice „INCM“.

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Obseg izdaje:

Datum izdaje: oktober 2014

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/9

---

RAZPIS JAVNEGA NATEČAJA

2014/C 88/06

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira javni natečaj:

EPSO/AD/278/14 – Upravni uslužbenci (AD 7) na naslednjih področjih:

| 1. | Digitalna forenzika |
| --- | --- |

1.

Digitalna forenzika

| 2. | Operativna analiza |
| --- | --- |

2.

Operativna analiza

Razpis natečaja bo objavljen v Uradnem listu C 88 A, 27. marca 2014, v 24 jezikovnih različicah.

Dodatne informacije so na voljo na spletišču urada EPSO http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

SODNI POSTOPKI

Sodišče Efte

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/10

---

SODBA SODIŠČA

z dne 15. novembra 2013

v zadevi E-10/13

Nadzorni organ Efte proti Islandiji

(Država EGP/EFTA ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano))

2014/C 88/07

V zadevi E-10/13, Nadzorni organ Efte proti Islandiji – katere predmet je ZAHTEVEK za ugotovitev, da Islandija s tem, ker v predpisanem roku ni sprejela potrebnih ukrepov, da bi v svoj nacionalni pravni red pravilno prenesla določbe člena 2(1)(a)–(d) in člena 2(2)(a)–(b) Akta, navedenega v točki 21b Priloge k Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano)), kot je bil prilagojen Sporazumu s Protokolom 1 k Sporazumu, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta – je sodišče Efte v sestavi: predsednik Carl Baudenbacher, sodnik poročevalec Per Christiansen in sodnik Páll Hreinsson, 15. novembra 2013 izdalo sodbo,

katere izrek se glasi:

| 1. | Islandija s tem, ker v predpisanem roku ni sprejela ukrepov, da bi v svoj nacionalni pravni red pravilno prenesla določbe člena 2(1)(a)–(d) in člena 2(2)(a)–(b) akta, navedenega v točki 21b Priloge XVIII k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano)), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu EGP, ni izpolnila svojih obveznosti iz tega akta. |
| --- | --- |

1.

Islandija s tem, ker v predpisanem roku ni sprejela ukrepov, da bi v svoj nacionalni pravni red pravilno prenesla določbe člena 2(1)(a)–(d) in člena 2(2)(a)–(b) akta, navedenega v točki 21b Priloge XVIII k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano)), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu EGP, ni izpolnila svojih obveznosti iz tega akta.

| 2. | Republiki Islandiji se naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Republiki Islandiji se naloži plačilo stroškov postopka.

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/11

---

SODBA SODIŠČA

z dne 15. novembra 2013

v zadevi E-9/13

Nadzorni organ Efte proti Kraljevini Norveški

(Država EGP ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva Komisije 2010/48/EU z dne 5. julija 2010 o prilagoditvi Direktive 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov tehničnemu napredku)

2014/C 88/08

V zadevi E-9/13, Nadzorni organ Efte proti Kraljevini Norveški – katere predmet je ZAHTEVEK za ugotovitev, da Kraljevina Norveška s tem, ker v predpisanem roku ni sprejela potrebnih ukrepov oziroma obvestila Nadzornega organa Efte o sprejetju teh ukrepov za izvajanje akta iz točke 16a poglavja II Priloge XIII k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva Komisije 2010/48/EU z dne 5. julija 2010 o prilagoditvi Direktive 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov tehničnemu napredku), kakor je bil prilagojen Sporazumu s Protokolom 1 k Sporazumu (razen odstavka 3 Priloge II k Direktivi o potrdilih o tehničnem pregledu, ki ga je treba začeti izvajati šele do 31. decembra 2013), ni izpolnila svojih obveznosti iz akta in člena 7 Sporazuma – je sodišče Efte v sestavi: predsednik Carl Baudenbacher, sodnik Per Christiansen in sodnik poročevalec Páll Hreinsson, 15. novembra 2013 izdalo sodbo,

katere izrek se glasi:

| 1. | Kraljevina Norveška s tem, ker v predpisanem roku ni sprejela vseh ukrepov, potrebnih za izvajanje akta, navedenega v točki 16a poglavja II Priloge XIII k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva Komisije 2010/48/EU z dne 5. julija 2010 o prilagoditvi Direktive 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov tehničnemu napredku), kakor je bil prilagojen Sporazumu s Protokolom 1 k Sporazumu (razen odstavka 3 Priloge II k Direktivi o potrdilih o tehničnem pregledu, ki ga je treba začeti izvajati šele do 31. decembra 2013), ni izpolnila svojih obveznosti iz tega akta in člena 7 Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

Kraljevina Norveška s tem, ker v predpisanem roku ni sprejela vseh ukrepov, potrebnih za izvajanje akta, navedenega v točki 16a poglavja II Priloge XIII k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva Komisije 2010/48/EU z dne 5. julija 2010 o prilagoditvi Direktive 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov tehničnemu napredku), kakor je bil prilagojen Sporazumu s Protokolom 1 k Sporazumu (razen odstavka 3 Priloge II k Direktivi o potrdilih o tehničnem pregledu, ki ga je treba začeti izvajati šele do 31. decembra 2013), ni izpolnila svojih obveznosti iz tega akta in člena 7 Sporazuma;

| 2. | Kraljevini Norveški se naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Kraljevini Norveški se naloži plačilo stroškov postopka.

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/12

---

SODBA SODIŠČA

z dne 15. novembra 2013

v zadevi E-11/13

Nadzorni organ Efte proti Islandiji

(Pogodbenica ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2002/92/ES z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju)

2014/C 88/09

V zadevi E-11/13, Nadzorni organ Efte proti Islandiji – katere predmet je ZAHTEVEK za ugotovitev, da Islandija s tem, ker ni v predpisanem roku ustrezno prenesla odstavkov 1 in 2 člena 9 ter člena 10 Akta, navedenega v točki 13b Priloge IX k Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju), kot je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu EGP, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta in iz člena 7 Sporazuma EGP – je sodišče Efte v sestavi: predsednik in sodnik poročevalec Carl Baudenbacher, sodnik Per Christiansen in sodnik Páll Hreinsson, 15. novembra 2013 izdalo sodbo,

katere izrek se glasi:

| 1. | Islandija s tem, ker ni v predpisanem roku ustrezno prenesla odstavkov 1 in 2 člena 9 ter člena 10 akta, navedenega v točki 13b Priloge IX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu EGP, ni izpolnila svojih obveznosti iz tega akta in člena 7 Sporazuma EGP; |
| --- | --- |

1.

Islandija s tem, ker ni v predpisanem roku ustrezno prenesla odstavkov 1 in 2 člena 9 ter člena 10 akta, navedenega v točki 13b Priloge IX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu EGP, ni izpolnila svojih obveznosti iz tega akta in člena 7 Sporazuma EGP;

| 2. | Republiki Islandiji se naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Republiki Islandiji se naloži plačilo stroškov postopka.

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/13

---

SODBA SODIŠČA

z dne 27. novembra 2013

v zadevi E-6/13

Metacom AG proti Rechtsanwälte Zipper & Collegen

(Svoboda opravljanja čezmejnih storitev odvetnikov – Direktiva 77/249/EGS – Samozastopanje – Obveznost uradne obvestitve v nacionalnem pravu – Posledice neobvestitve)

2014/C 88/10

V zadevi E-6/13, Metacom AG proti Rechtsanwälte Zipper & Collegen – katere predmet je ZAHTEVEK, ki ga je Sodišču Efte na podlagi člena 34 Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča predložilo sodišče Fürstliche Landgericht des Fürstentums Liechtenstein (deželno knežje sodišče Kneževine Lihtenštajn) v zvezi z razlago Direktive Sveta 77/249/EGS z dne 22. marca 1977,da se odvetnikom olajša učinkovito izvajanje svobode opravljanja storitev – je sodišče Efte v sestavi: predsednik Carl Baudenbacher, sodnik poročevalec Per Christiansen in sodnik Páll Hreinsson, 27. novembra 2013 izdalo sodbo, katere izrek se glasi:

| 1. | Odvetnik, ki tožbo vloži v lastnem imenu v državi EGP, ki ni država sedeža njegove dejavnosti, se lahko opre na svobodo opravljanja storitev in Direktivo 77/249/EGS, če deluje v okviru svoje poklicne dejavnosti in če nacionalni pravni red države gostiteljice omogoča, da odvetnik lahko deluje v svojem imenu v vlogi odvetnika v pravnih postopkih. |
| --- | --- |

1.

Odvetnik, ki tožbo vloži v lastnem imenu v državi EGP, ki ni država sedeža njegove dejavnosti, se lahko opre na svobodo opravljanja storitev in Direktivo 77/249/EGS, če deluje v okviru svoje poklicne dejavnosti in če nacionalni pravni red države gostiteljice omogoča, da odvetnik lahko deluje v svojem imenu v vlogi odvetnika v pravnih postopkih.

| 2. | Nacionalno pravilo, kot je člen 59 lihtenštajnskega zakona o odvetnikih – po katerem mora odvetnik, ki ima sedež dejavnosti v drugi državi EGP, v vsakem primeru in na lastno pobudo ne le predložiti dokumentacijo za dokaz svoje usposobljenosti za odvetnika, ampak mora pristojne organe države gostiteljice tudi uradno obvestiti o opravljanju storitev, in sicer pred začetkom opravljanja storitev v tej državi in nato enkrat letno – je v nasprotju s členom 7(1) Direktive 77/249/EGS in členom 36 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

2.

Nacionalno pravilo, kot je člen 59 lihtenštajnskega zakona o odvetnikih – po katerem mora odvetnik, ki ima sedež dejavnosti v drugi državi EGP, v vsakem primeru in na lastno pobudo ne le predložiti dokumentacijo za dokaz svoje usposobljenosti za odvetnika, ampak mora pristojne organe države gostiteljice tudi uradno obvestiti o opravljanju storitev, in sicer pred začetkom opravljanja storitev v tej državi in nato enkrat letno – je v nasprotju s členom 7(1) Direktive 77/249/EGS in členom 36 Sporazuma EGP.

| 3. | Neizpolnjevanje nacionalnega pravila, kot je člen 59 lihtenštajnskega zakona o odvetnikih, ne more biti relevanten dejavnik glede možnosti odvetnika, da zahteva plačilo nagrade in stroškov odvetnika v zvezi z opravljanjem čezmejnih odvetniških storitev. |
| --- | --- |

3.

Neizpolnjevanje nacionalnega pravila, kot je člen 59 lihtenštajnskega zakona o odvetnikih, ne more biti relevanten dejavnik glede možnosti odvetnika, da zahteva plačilo nagrade in stroškov odvetnika v zvezi z opravljanjem čezmejnih odvetniških storitev.

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/14

---

SODBA SODIŠČA

z dne 6. decembra 2013

v zadevi E-15/13

Nadzorni organ Efte proti Islandiji

(Država EGP ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2009/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o opustitvenih tožbah zaradi varstva interesov potrošnikov)

2014/C 88/11

V zadevi E-15/13, Nadzorni organ Efte proti Islandiji – katere predmet je ZAHTEVEK za ugotovitev, da Islandija, ker v predpisanem roku ni sprejela ali uradno obvestila Nadzornega organa Efte o sprejetju potrebnih ukrepov za izvajanje akta iz točke 7d Priloge XIX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2009/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o opustitvenih tožbah zaradi varstva interesov potrošnikov), kakor je bil prilagojen s Protokolom št. 1 k Sporazumu EGP, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP – je Sodišče Efte v sestavi: predsednik Carl Baudenbacher, sodnik Per Christiansen in sodnik poročevalec Páll Hreinsson, 6. decembra 2013 izdalo sodbo,

katere izrek se glasi:

| 1. | Islandija s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela potrebnih ukrepov za izvajanje akta iz točke 7d Priloge XIX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2009/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o opustitvenih tožbah zaradi varstva interesov potrošnikov), kakor je bil prilagojen s Protokolom št. 1 k Sporazumu EGP, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

1.

Islandija s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela potrebnih ukrepov za izvajanje akta iz točke 7d Priloge XIX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2009/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o opustitvenih tožbah zaradi varstva interesov potrošnikov), kakor je bil prilagojen s Protokolom št. 1 k Sporazumu EGP, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP.

| 2. | Republiki Islandiji se naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Republiki Islandiji se naloži plačilo stroškov postopka.

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/15

---

SODBA SODIŠČA

z dne 6. decembra 2013

v zadevi E-16/13

Nadzorni organ Efte proti Islandiji

(Pogodbenica ni izpolnila svojih obveznosti – Neizpolnitev obveznosti prenosa v nacionalno zakonodajo – Direktiva 2008/122/ES o varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki pogodb časovnega zakupa, dolgoročnih počitniških proizvodov, nadaljnje prodaje in zamenjave)

2014/C 88/12

V zadevi E-16/13, Nadzorni organ Efte proti Islandiji – ZAHTEVEK za ugotovitev, da Islandija, ker v predpisanem času ni sprejela ali uradno obvestila Nadzornega organa Efte o sprejetju ukrepov, potrebnih za izvajanje akta iz točke 7b Priloge XIX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2008/122/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki pogodb časovnega zakupa, dolgoročnih počitniških proizvodov, nadaljnje prodaje in zamenjave), kakor je bil prilagojen s Protokolom št. 1 k Sporazumu EGP, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP – je Sodišče Efte v sestavi: predsednik Carl Baudenbacher, sodnik poročevalec Per Christiansen in sodnik Páll Hreinsson, 6. decembra 2013 izdalo sodbo,

katere izrek se glasi:

| 1. | Islandija s tem, ko v predpisanem času v nacionalno zakonodajo ni pravilno prenesla akta iz točke 7b Priloge XIX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2008/122/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki pogodb časovnega zakupa, dolgoročnih počitniških proizvodov, nadaljnje prodaje in zamenjave), kakor je bil prilagojen s Protokolom št. 1 k Sporazumu EGP, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

1.

Islandija s tem, ko v predpisanem času v nacionalno zakonodajo ni pravilno prenesla akta iz točke 7b Priloge XIX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2008/122/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki pogodb časovnega zakupa, dolgoročnih počitniških proizvodov, nadaljnje prodaje in zamenjave), kakor je bil prilagojen s Protokolom št. 1 k Sporazumu EGP, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP.

| 2. | Republiki Islandiji se naloži plačilo stroškov tega postopka. |
| --- | --- |

2.

Republiki Islandiji se naloži plačilo stroškov tega postopka.

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/16

---

SODBA SODIŠČA

z dne 6. decembra 2013

v zadevi E-17/13

Nadzorni organ Efte proti Islandiji

(Država pogodbenica ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2009/44/ES – Neizpolnitev obveznosti prenosa v nacionalno zakonodajo)

2014/C 88/13

V zadevi E-17/13, Nadzorni organ Efte proti Islandiji – katere predmet je ZAHTEVEK za ugotovitev, da Islandija, ker v predpisanem roku ni sprejela ali uradno obvestila Nadzornega organa Efte o sprejetju vseh ukrepov, potrebnih za izvajanje člena 2 akta iz točke 16b, prva alinea, Priloge IX in točke 4, prva alinea, Priloge XII k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2009/44/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembi Direktive 98/26/ES o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev in Direktive 2002/47/ES o dogovorih o finančnem zavarovanju glede povezanih sistemov in bančnih posojil), kakor je bil prilagojen s Protokolom št. 1 k Sporazumu EGP, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP – je Sodišče Efte v sestavi: predsednik Carl Baudenbacher, sodnik poročevalec Per Christiansen in sodnik Páll Hreinsson, 6. decembra 2013 izdalo sodbo,

katere izrek se glasi:

| 1. | Islandija s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela vseh potrebnih ukrepov za izvajanje člena 2 akta iz točke 16b, prva alinea, Priloge IX in točke 4, prva alinea, Priloge XII k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2009/44/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembi Direktive 98/26/ES o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev in Direktive 2002/47/ES o dogovorih o finančnem zavarovanju glede povezanih sistemov in bančnih posojil), kakor je bil prilagojen s Protokolom št. 1 k Sporazumu EGP, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

1.

Islandija s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela vseh potrebnih ukrepov za izvajanje člena 2 akta iz točke 16b, prva alinea, Priloge IX in točke 4, prva alinea, Priloge XII k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2009/44/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembi Direktive 98/26/ES o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev in Direktive 2002/47/ES o dogovorih o finančnem zavarovanju glede povezanih sistemov in bančnih posojil), kakor je bil prilagojen s Protokolom št. 1 k Sporazumu EGP, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP.

| 2. | Republiki Islandiji se naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Republiki Islandiji se naloži plačilo stroškov postopka.

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/17

---

SODBA SODIŠČA

z dne 6. decembra 2013

v zadevi E-18/13

Nadzorni organ Efte proti Islandiji

(Država pogodbenica ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2001/81/ES – Neizpolnitev obveznosti prenosa v nacionalno zakonodajo)

2014/C 88/14

V zadevi št. E-18/13, Nadzorni organ Efte proti Islandiji – katere predmet je ZAHTEVEK za ugotovitev, da Islandija, ker v predpisanem roku ni sprejela ali uradno obvestila Nadzornega organa Efte o sprejetju vseh potrebnih ukrepov za izvajanje akta iz točke 21ar Priloge XX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o nacionalnih zgornjih mejah emisij za nekatera onesnaževala zraka), kakor je bil prilagojen s Protokolom št. 1 k Sporazumu EGP, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP – je Sodišče Efte v sestavi: predsednik Carl Baudenbacher, sodnik poročevalec Per Christiansen in sodnik Páll Hreinsson, 6. decembra 2013 izdalo sodbo,

katere izrek se glasi:

| 1. | Islandija s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela ali uradno obvestila Nadzornega organa Efte o sprejetju vseh potrebnih ukrepov za izvajanje akta iz točke 21ar Priloge XX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o nacionalnih zgornjih mejah emisij za nekatera onesnaževala zraka), kakor je bil prilagojen s Protokolom št. 1 k Sporazumu EGP, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

1.

Islandija s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela ali uradno obvestila Nadzornega organa Efte o sprejetju vseh potrebnih ukrepov za izvajanje akta iz točke 21ar Priloge XX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o nacionalnih zgornjih mejah emisij za nekatera onesnaževala zraka), kakor je bil prilagojen s Protokolom št. 1 k Sporazumu EGP, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP.

| 2. | Republiki Islandiji se naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Republiki Islandiji se naloži plačilo stroškov postopka.

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/18

---

Zahtevek za svetovalno mnenje Sodišča Efte z dne 29. oktobra 2013, ki ga je vložilo sodišče Staatsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein v zadevi Casino Admiral AG proti Wolfgang Egger

(Zadeva E-24/13)

2014/C 88/15

Sodišče Staatsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (državno sodišče Kneževine Lihtenštajn) je z dopisom z dne 6. novembra 2013, ki ga je tajništvo Sodišča Efte prejelo 8. novembra 2013, pri Sodišču Efte vložilo zahtevek za svetovalno mnenje v zadevi Casino Admiral AG proti Wolfgang Egger glede naslednjih vprašanj:

| 1. | Katere so splošne zahteve prava EGP in prava EU (zlasti člena 43 in 49 PES ter obveznost preglednosti, ki izhaja iz navedenega) v zvezi s postopkom podelitve koncesije za igralnice? |
| --- | --- |

1.

Katere so splošne zahteve prava EGP in prava EU (zlasti člena 43 in 49 PES ter obveznost preglednosti, ki izhaja iz navedenega) v zvezi s postopkom podelitve koncesije za igralnice?

| 2. | Ali bodisi pravo EGP bodisi pravo EU določa, da mora organ, ki želi podeliti koncesijo, ob objavi razpisa za podelitev koncesije navesti, kako namerava dopolniti in podrobneje določiti predpisane zahteve? |
| --- | --- |

2.

Ali bodisi pravo EGP bodisi pravo EU določa, da mora organ, ki želi podeliti koncesijo, ob objavi razpisa za podelitev koncesije navesti, kako namerava dopolniti in podrobneje določiti predpisane zahteve?

| 3. | Ali (zlasti v okviru zadevnega razpisnega postopka) obstaja splošna obveznost predhodno objaviti sorazmerne vrednosti, ki jih bodo imela merila za podelitev pri podelitvi koncesije? Če je odgovor na navedeno vprašanje pritrdilen: katere zahteve določata pravo EGP in pravo EU, kar zadeva vsebino informacij, ki jih mora vsebovati takšna predhodna objava? |
| --- | --- |

3.

Ali (zlasti v okviru zadevnega razpisnega postopka) obstaja splošna obveznost predhodno objaviti sorazmerne vrednosti, ki jih bodo imela merila za podelitev pri podelitvi koncesije? Če je odgovor na navedeno vprašanje pritrdilen: katere zahteve določata pravo EGP in pravo EU, kar zadeva vsebino informacij, ki jih mora vsebovati takšna predhodna objava?

| 4. | Ali so bile v predloženi zadevi zahteve, ki jih določata pravo EGP in pravo EU, izpolnjene? |
| --- | --- |

4.

Ali so bile v predloženi zadevi zahteve, ki jih določata pravo EGP in pravo EU, izpolnjene?

| 5. | Če Sodišče Efte meni, da razpisni postopek ni izpolnjeval zahtev, ki jih določata pravo EGP in pravo EU:






  (a) | Ali pravo EGP in pravo EU določata posebne pravne posledice v primeru takšnih kršitev postopka? |
| --- | --- | --- |

5.

Če Sodišče Efte meni, da razpisni postopek ni izpolnjeval zahtev, ki jih določata pravo EGP in pravo EU:

(a)

Ali pravo EGP in pravo EU določata posebne pravne posledice v primeru takšnih kršitev postopka?

| (b) | Ali je takšne kršitve postopka mogoče odpraviti? Če je odgovor pritrdilen, pod katerimi pogoji? |
| --- | --- |

(b)

Ali je takšne kršitve postopka mogoče odpraviti? Če je odgovor pritrdilen, pod katerimi pogoji?

| (c) | Ali so bili v predloženi zadevi izpolnjeni pogoji, da se ustavi celotni razpisni postopek in postopek podelitve koncesije? |
| --- | --- |

(c)

Ali so bili v predloženi zadevi izpolnjeni pogoji, da se ustavi celotni razpisni postopek in postopek podelitve koncesije?

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/19

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.7153 – BNPP/LaSer)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2014/C 88/16

| 1. | Komisija je 18. marca 2014 v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero podjetje BNP Paribas SA („BNPP“, Francija) prek hčerinskega podjetja BNP Paribas Personal Finance („BNPP PF“, Francija) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem LaSer SA („LaSer“, Francija). Podjetje LaSer je trenutno pod skupnim nadzorom podjetij BNP PF in Galerie Lafayette SA |
| --- | --- |

1.

Komisija je 18. marca 2014 v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero podjetje BNP Paribas SA („BNPP“, Francija) prek hčerinskega podjetja BNP Paribas Personal Finance („BNPP PF“, Francija) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem LaSer SA („LaSer“, Francija). Podjetje LaSer je trenutno pod skupnim nadzorom podjetij BNP PF in Galerie Lafayette SA

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za skupino BNP Paribas: ukvarja se z bančnim poslovanjem s prebivalstvom in finančnimi storitvami (za kar je odgovorna BNPP PF), financiranjem in naložbami ter z upravljanjem delnic in zavarovanj, in sicer na svetovnih trgih, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za skupino BNP Paribas: ukvarja se z bančnim poslovanjem s prebivalstvom in finančnimi storitvami (za kar je odgovorna BNPP PF), financiranjem in naložbami ter z upravljanjem delnic in zavarovanj, in sicer na svetovnih trgih,

| — | za podjetje LaSer: večinoma se ukvarja s ponudbo potrošniških kreditov, in sicer namenskih kreditov, osebnih posojil in obnovljivih kreditov, kot tudi s ponudbo plačilnih rešitev v Franciji, na Poljskem, v Združenem kraljestvu ter na Danskem, Norveškem in Nizozemskem. Prav tako se ukvarja z izvajanjem programov zvestobe in s ponudbo storitev trženja. |
| --- | --- |

—

za podjetje LaSer: večinoma se ukvarja s ponudbo potrošniških kreditov, in sicer namenskih kreditov, osebnih posojil in obnovljivih kreditov, kot tudi s ponudbo plačilnih rešitev v Franciji, na Poljskem, v Združenem kraljestvu ter na Danskem, Norveškem in Nizozemskem. Prav tako se ukvarja z izvajanjem programov zvestobe in s ponudbo storitev trženja.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.7153 – BNPP/LaSer na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.7153 – BNPP/LaSer na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/20

---

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2014/C 88/17

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo za spremembo.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

VLOGA ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„COPPA PIACENTINA“

ES št.: IT-PDO-0117-01102-08.04.2013

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — |  | ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | opis proizvoda |
| — |  | geografsko območje |
| — |  | dokazilo o poreklu |
| — | ☒ | metoda pridobivanja |
| — |  | povezanost |
| — |  | označevanje |
| — |  | nacionalne zahteve |
| — |  | drugo (navedite) |

—



ime proizvoda

—

☒

opis proizvoda

—



geografsko območje

—



dokazilo o poreklu

—

☒

metoda pridobivanja

—



povezanost

—



označevanje

—



nacionalne zahteve

—



drugo (navedite)

2.   Vrsta spremembe

| — | ☒ | sprememba enotnega dokumenta ali povzetka |
| --- | --- | --- |
| — |  | sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument ali povzetek nista bila objavljena |
| — |  | sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) |
| — |  | začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006) |

—

☒

sprememba enotnega dokumenta ali povzetka

—



sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument ali povzetek nista bila objavljena

—



sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006)

—



začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3.   Spremembe

Opis proizvoda

| — | Poved v povzetku (točka 4.2), ki navaja, da je treba za proizvod „Coppa Piacentina“ uporabiti svinjska stegna, je črtana. Cilj te spremembe je odprava neujemanja med povzetkom, objavljenim v UL C 311/20 z dne 16. novembra 2010, in specifikacijo. Zahteve iz člena 3 specifikacije glede surovin za proizvodnjo proizvoda „Coppa Piacentina“ so dejansko vedno določale, da je treba uporabiti mišično maso zgornjega predela vratu italijanskih težkih prašičev, ne pa svinjskih stegen, kot bi se lahko sklepalo iz povzetka. |
| --- | --- |

—

Poved v povzetku (točka 4.2), ki navaja, da je treba za proizvod „Coppa Piacentina“ uporabiti svinjska stegna, je črtana. Cilj te spremembe je odprava neujemanja med povzetkom, objavljenim v UL C 311/20 z dne 16. novembra 2010, in specifikacijo. Zahteve iz člena 3 specifikacije glede surovin za proizvodnjo proizvoda „Coppa Piacentina“ so dejansko vedno določale, da je treba uporabiti mišično maso zgornjega predela vratu italijanskih težkih prašičev, ne pa svinjskih stegen, kot bi se lahko sklepalo iz povzetka.

Metoda pridobivanja

Črtanje zahteve po rezanju vratne mišice, ko je še topla (ostala je kot možnost), omogoča izvedbo tega postopka v specializiranih obratih za rezanje, kar zagotavlja boljšo kakovost pri predelavi surovin, potrebnih za proizvodnjo.

Potrebna je uvedba uporabe nitritov znotraj zakonsko določenih mej, saj je ob prisotnosti nitritov in nitratov proizvod bolj odporen na patogene in oksidacijo med proizvodnjo proizvoda z ZOP „Coppa Piacentina“.

Zahtevamo, da se mešanici za soljenje dodaja sladkor, s čimer se zagotovi večja stabilnost proizvoda med postopkom zorenja. Najvišja dovoljena količina sladkorja je 1,5 kg na 100 kg svežega mesa.

Sprememba, po kateri se za ovoj lahko uporabljajo prašičja črevesa in ne samo opna prašičje poprsnice, omogoča uporabo primernih ovojev v proizvodnji, vseeno pa dopušča prilagajanje na dejanske razmere na trgu, zaradi katerih je zelo težavno (in v nekaterih primerih dejansko nemogoče) dobiti ovoje, ki bi bili v skladu s prejšnjim predpisom.

Zdelo se nam je nujno, da za ovoj namesto vrvic uvedemo možnost uporabe mrež, s čimer se doseže bolj enakomerno sušenje proizvoda in posledično višja kakovost.

Uvedba dovoljenega odstopanja v višini + 10 % pri parametrih sušenja med postopkom sušenja pomaga izboljšati kakovost proizvoda z ZOP. Današnji potrošniki imajo raje bolj zrele proizvode, ki zorijo bolj dolgo od najkrajšega obdobja, določenega v specifikacijah. V takšnih primerih se je izkazalo, da lahko proizvod pri daljšem obdobju zorenja pride v stik z zrakom in posledično oksidira, če ozračje ni dovolj vlažno. Zato je primerno, da se dovoli večja fleksibilnost pri parametrih vlažnosti v prostoru za zorenje.

Zdelo se nam je nujno navesti, da zorenje lahko poteka tudi v prostorih, ki niso kletni, vendar le pod pogojem, da zagotavljajo optimalne pogoje za zorenje glede kroženja zraka. Dejstvo, da proizvod nedoločeno dolgo ne zori v kleti, dejansko nima negativnega vpliva na uspešnost tradicionalnega postopka zorenja. Glavna značilnost zorenja proizvoda „Coppa Piacentina“ je trajanje (najmanj šest mesecev): v tem obdobju vpliv vlažnega podnebja področja in spretnost proizvajalcev pri določanju pravilne vlažnosti in temperature za vsako posamezno fazo, s čimer povečajo ugoden vpliv na proizvod, pomagata pri doseganju odlične kakovosti proizvoda z ZOP. Izkušnje lokalnih proizvajalcev so tiste, ki zagotavljajo najboljše razmere za zorenje, ne glede na to, ali je prostor v kleti ali ne, medtem ko istočasno zagotavljajo stalno povezanost z okoljem.

Zmanjšanje minimalne vsebnosti pepela s 4 % na 1 % je v skladu z minimalno dovoljeno vsebnostjo soli, od katere je močno odvisna vsebnost pepela, in s trendom zmanjševanja vsebnosti soli v hrani.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (3)

„COPPA PIACENTINA“

ES št.: IT-PDO-0117-01102-08.04.2013

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime

„Coppa Piacentina“

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.2 | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| --- | --- |

Skupina 1.2

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

„Coppa Piacentina“ je soljen in naravno zoren proizvod iz svinjskega mesa, ki se ohranja surov. Izdelan je iz mišične mase zgornjega predela vratu. Končni proizvod je valjaste oblike in je na obeh koncih malo tanjši, je kompakten in neelastičen; pri rezanju so rezine homogene in rdeče z rožnato belim marmornim vzorcem.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Proizvod „Coppa Piacentina“ se proizvaja iz prašičev, ki so rojeni, vzgojeni in zaklani v regijah Emilija-Romanja in Lombardija. Na označbo „Coppa Piacentina“ se nanaša določba o odstopanju iz člena 5(3) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Glede uporabe in sestave krme veljajo natančna pravila, ki jih je treba upoštevati. Krmljenje prašičev poteka v dveh fazah in večinoma temelji na žitnih proizvodih s širšega območja, opredeljenega v točki 3.3. Povprečni krmni obrok je večinoma sestavljen iz koruznega zdroba, ki so mu dodani ječmen, otrobi, soja in mineralni dodatki. Stranske proizvode sirarske industrije (sirotka, sirnina in pinjenec) večinoma dobavljajo pridelovalci sira z opredeljenega geografskega območja.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje, soljenja, vezanja, sušenja in zorenja proizvoda „Coppa Piacentina“ potekajo na območju, opredeljenem v točki 4.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Pakiranje, rezanje in razkosanje morajo potekati pod nadzorom določene nadzorne ustanove in izključno na proizvodnem območju, določenem v točki 4. Da se zagotovi ohranitev izvornih in specifičnih lastnosti proizvoda, morajo pakiranje, rezanje in razkosanje na proizvodnem področju izvajati ljudje s posebnim znanjem o proizvodu. Stik z zrakom ali izpostavljenost narezanih ali razkosanih proizvodov brez ovojev neprimernim okoljskim razmeram lahko privede do oksidacije, zaradi katere se narezane ali razkosane površine obarvajo rjavo, značilna svetlordeča barva pustega mesa se izgubi, maščoba postane žarka, okus pa je slabši.

3.7   Posebna pravila za označevanje

V času prodaje mora biti proizvod označen z besedama „Coppa Piacentina“.

Označba „Coppa Piacentina“ mora biti na etiketi navedena z razločnimi in neizbrisnimi črkami, ki se jasno ločijo od vseh drugih navedb, takoj za njo pa mora biti naveden izraz „Denominazione di Origine Protetta“.

Prepovedano je dodajanje kakršnih koli drugih opisov, ki niso izrecno predvideni.

Dovoljena pa je uporaba navedb, ki se nanašajo na nazive ali imena podjetij ali zasebne blagovne znamke, če ne hvalijo proizvoda in ne zavajajo kupcev, in navedb imen prašičjih farm, s katerih izvira proizvod.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Proizvodno območje „Coppa Piacentina“ vključuje celotno pokrajino Piacenza, vendar je omejeno na območja z nadmorsko višino do 900 metrov.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Proizvodnja proizvoda „Coppa Piacentina“ se je začela v rimskih časih in se je prenašala iz roda v rod, predvsem na geografskem območju pokrajine Piacenza.

Pomen proizvodnega območja proizvoda „Coppa Piacentina“ je povezan z razvojem značilne podeželske tradicije, skupne celotnemu območju reke Pad, od koder izvirajo surovine (Emilija-Romanja in Lombardija). Na območju oskrbe s surovinami je razvoj živinoreje povezan z razširjenim pridelovanjem žitnih pridelkov in delovnimi metodami visokospecializirane sirarske industrije, ki sta spodbujala lokalno prašičerejo.

Proizvajalci v pokrajini Piacenza so razvili posebne spretnosti za izbiro in obdelavo kosov mesa, ki so se prenašale iz roda v rod. Nosilci dejavnosti morajo imeti posebno znanje in izkušnje za rezanje in pripravo mesa tako, da se odstranijo odvečna maščoba in majhni koščki pustega mesa. Tako se zagotovi pravilno stanje mišične mase pred soljenjem in vezanjem.

Prisotnost hladnih dolin, bogatih z vodo, in gozdnatega hribovja ima pozitiven vpliv na pogoje za zorenje.

5.2   Posebnosti proizvoda

Za proizvod „Coppa Piacentina“ je značilna valjasta oblika, ki je na obeh koncih malo tanjša. Tekstura je kompaktna in neelastična. Sladek, nežen okus postaja z zorenjem vse močnejši. Zunanja površina je prekrita s tanko plastjo plesni, ki se razvije med zorenjem. Pri rezanju so rezine homogene in rdeče z rožnato belim marmornim vzorcem.

Pri proizvodnji proizvoda „Coppa Piacentina“ se uporablja mišična masa italijanskih težkih prašičev.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Zahteve proizvoda „Coppa Piacentina“ so odvisne od okoljskih razmer ter naravnih in človeških dejavnikov. Še posebej so značilnosti surovin tesno povezane z opredeljenim geografskim območjem, s katerega prihajajo; tam so se razvili načini vzreje italijanskih težkih prašičev, ki vplivajo na kakovost kosov mesa, ki se uporabljajo pri proizvodnji proizvoda „Coppa Piacentina“.

Poleg tega je dejstvo, da proizvodnja proizvoda „Coppa Piacentina“ poteka v pokrajini Piacenza, povezano z lokalnimi proizvajalci, ki so sčasoma izpilili svoje spretnosti pri pripravi kosov mesa tako, da ima končni proizvod značilno obliko, ki je na obeh koncih malo tanjša.

Te spretnosti skupaj z znanjem o najboljšem načinu zorenja proizvoda „Coppa Piacentina“ pričajo o povezanosti proizvoda z njegovim geografskim območjem.

Okoljski dejavniki so tesno povezani z značilnostmi proizvodnega območja, kar še posebej velja za podnebje, ki je ključnega pomena za značilnosti končnega proizvoda, saj prispeva k uspešnemu zorenju proizvoda „Coppa Piacentina“.

Ta sklop „surovina-proizvod-označba“ je torej povezan z družbenogospodarskim razvojem območja s posebnimi značilnostmi, ki jih drugje ni mogoče posnemati.

Sklic na objavo specifikacije

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (4))

Celotno besedilo proizvodne specifikacije je na voljo na spletnem mestu:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali:

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijsko, prehrambno in gozdarsko politiko (http://www.politicheagricole.it), kjer v desnem zgornjem kotu zaslona izberete „Qualità e sicurezza“ in nato „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(4)  Prim. opombo 3.

---

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/25

---

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2014/C 88/18

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 (1) Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavlj anje pravice do ugovora zoper zahtevek za spremembo.

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„SALAME PIACENTINO“

ES št.: IT-PDO-0117-01104-08.04.2013

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — |  | Ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Opis proizvoda |
| — |  | Geografsko območje |
| — |  | Dokazilo o poreklu |
| — | ☒ | Metoda proizvodnje |
| — |  | Povezava |
| — |  | Označevanje |
| — |  | Nacionalne zahteve |
| — |  | Drugo (Navedite) |

—



Ime proizvoda

—

☒

Opis proizvoda

—



Geografsko območje

—



Dokazilo o poreklu

—

☒

Metoda proizvodnje

—



Povezava

—



Označevanje

—



Nacionalne zahteve

—



Drugo (Navedite)

2.   Vrsta spremembe

| — | ☒ | Sprememba enotnega dokumenta ali povzetka |
| --- | --- | --- |
| — |  | Sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena |
| — |  | Sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) |
| — |  | Začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006) |

—

☒

Sprememba enotnega dokumenta ali povzetka

—



Sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena

—



Sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006)

—



Začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3.   Spremembe

Opis proizvoda

| — | Stavek v povzetku (točka 4.2 Opis), ki navaja, da se za salamo „Salame Piacentino“ uporabljajo sveža svinjska stegna, je bil izbrisan. Namen te spremembe je odpraviti neskladnost med povzetkom, objavljenim v UL C 122/17, 11.5.2010, in specifikacijo. V skladu z zahtevami iz člena 3 specifikacije glede surovin za proizvodnjo „Salame Piacentino“ so se vedno uporabljali različni kosi mesa italijanskih težkih prašičev in ne svinjska stegna, kot bi bilo sklepati iz povzetka. |
| --- | --- |

—

Stavek v povzetku (točka 4.2 Opis), ki navaja, da se za salamo „Salame Piacentino“ uporabljajo sveža svinjska stegna, je bil izbrisan. Namen te spremembe je odpraviti neskladnost med povzetkom, objavljenim v UL C 122/17, 11.5.2010, in specifikacijo. V skladu z zahtevami iz člena 3 specifikacije glede surovin za proizvodnjo „Salame Piacentino“ so se vedno uporabljali različni kosi mesa italijanskih težkih prašičev in ne svinjska stegna, kot bi bilo sklepati iz povzetka.

Metoda proizvodnje

| — | Potrebna je uvedba uporabe nitritov v zakonsko dovoljenih mejah, saj nitriti in nitrati salami „Salame Piacentino“ ZOP v postopku proizvodnje zagotavljajo večjo odpornost proti boleznim in oksidaciji. |
| --- | --- |

—

Potrebna je uvedba uporabe nitritov v zakonsko dovoljenih mejah, saj nitriti in nitrati salami „Salame Piacentino“ ZOP v postopku proizvodnje zagotavljajo večjo odpornost proti boleznim in oksidaciji.

| — | Dodatek muškatnega oreška v solno mešanico je potreben, ker tak proizvod predstavlja moderno alternativo tradicionalnemu receptu. |
| --- | --- |

—

Dodatek muškatnega oreška v solno mešanico je potreben, ker tak proizvod predstavlja moderno alternativo tradicionalnemu receptu.

| — | Sprememba, s katero se dovoli uporaba starter kultur, zagotavlja hiter začetek fermentacije, kar je danes vedno težje doseči, saj je zaradi upoštevanja sodobnih higienskih standardov prisotnost bakterij v ozračju in strojih vedno manjša. |
| --- | --- |

—

Sprememba, s katero se dovoli uporaba starter kultur, zagotavlja hiter začetek fermentacije, kar je danes vedno težje doseči, saj je zaradi upoštevanja sodobnih higienskih standardov prisotnost bakterij v ozračju in strojih vedno manjša.

| — | Za „Salame Piacentino“ ZOP smo omejili največjo dovoljeno velikost, da se zagotovi spoštovanje tradicije proizvajanja. Proizvod „Salame Piacentino“ je tradicionalno majhen, zato se nam je zdelo primerno izrecno predpisati največjo velikost salame, da bi bilo obdobje zorenja iz specifikacije najprimernejše za tradicionalno obliko, s čimer se zagotovi enotno in optimalno zorenje. Poleg tega se z omejitvijo največje dovoljene velikosti proizvoda zagotovi, da povečanje največje teže za salamo za rezanje na 2 kg v ničemer ne zmanjša njene kakovosti; tako se zagotovi, da sta videz rezin in enotnost zorenja enaki kot pri proizvodu, ki se prodaja cel. |
| --- | --- |

—

Za „Salame Piacentino“ ZOP smo omejili največjo dovoljeno velikost, da se zagotovi spoštovanje tradicije proizvajanja. Proizvod „Salame Piacentino“ je tradicionalno majhen, zato se nam je zdelo primerno izrecno predpisati največjo velikost salame, da bi bilo obdobje zorenja iz specifikacije najprimernejše za tradicionalno obliko, s čimer se zagotovi enotno in optimalno zorenje. Poleg tega se z omejitvijo največje dovoljene velikosti proizvoda zagotovi, da povečanje največje teže za salamo za rezanje na 2 kg v ničemer ne zmanjša njene kakovosti; tako se zagotovi, da sta videz rezin in enotnost zorenja enaki kot pri proizvodu, ki se prodaja cel.

| — | Salama za rezanje se zaradi lažjega rezanja prodaja v elastični dvonitni mreži, saj je takšno mrežo pred rezanjem lažje odstraniti. |
| --- | --- |

—

Salama za rezanje se zaradi lažjega rezanja prodaja v elastični dvonitni mreži, saj je takšno mrežo pred rezanjem lažje odstraniti.

| — | Uvedba odstopanja od parametrov vlažnosti za +10 % med postopkom zorenja pomaga izboljšati kakovost proizvoda ZOP. Potrošniki danes želijo proizvod, ki zori dlje, celo dlje od najkrajšega obdobja, določenega v specifikaciji. Ugotovili smo, da lahko daljše obdobje zorenja v primerih, ko v zraku ni dovolj vlage, povzroči prodiranje zraka v proizvod, ki zato oksidira. Zato je glede parametrov vlažnosti v zorilnicah primerno dovoliti večjo fleksibilnost. |
| --- | --- |

—

Uvedba odstopanja od parametrov vlažnosti za +10 % med postopkom zorenja pomaga izboljšati kakovost proizvoda ZOP. Potrošniki danes želijo proizvod, ki zori dlje, celo dlje od najkrajšega obdobja, določenega v specifikaciji. Ugotovili smo, da lahko daljše obdobje zorenja v primerih, ko v zraku ni dovolj vlage, povzroči prodiranje zraka v proizvod, ki zato oksidira. Zato je glede parametrov vlažnosti v zorilnicah primerno dovoliti večjo fleksibilnost.

| — | Zdelo se nam je primerno povečati največjo dovoljeno težo salame za rezanje, da se odpravijo nekatere težave s količino odpadkov in nizkim donosom pri rezanju manjšega proizvoda. |
| --- | --- |

—

Zdelo se nam je primerno povečati največjo dovoljeno težo salame za rezanje, da se odpravijo nekatere težave s količino odpadkov in nizkim donosom pri rezanju manjšega proizvoda.

| — | Zmanjšanje najmanjše dovoljene vsebnosti neorganskih ostankov s 4 % na 1,5 % je v skladu z najmanjšo dovoljeno vsebnostjo soli, ki močno vpliva na vsebnost neorganskih ostankov, ter je v skladu s trendom zmanjševanja količine soli v živilih. |
| --- | --- |

—

Zmanjšanje najmanjše dovoljene vsebnosti neorganskih ostankov s 4 % na 1,5 % je v skladu z najmanjšo dovoljeno vsebnostjo soli, ki močno vpliva na vsebnost neorganskih ostankov, ter je v skladu s trendom zmanjševanja količine soli v živilih.

| — | Zmanjšanje vrednosti pH končnega proizvoda s 5,4 na 5,2 je v skladu z uvedbo starter kultur, opisano v spremembi zgoraj. Sprememba najmanjše vrednosti pH za 0,2 ne vpliva na kakovost in organoleptične lastnosti proizvoda. |
| --- | --- |

—

Zmanjšanje vrednosti pH končnega proizvoda s 5,4 na 5,2 je v skladu z uvedbo starter kultur, opisano v spremembi zgoraj. Sprememba najmanjše vrednosti pH za 0,2 ne vpliva na kakovost in organoleptične lastnosti proizvoda.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (3)

„SALAME PIACENTINO“

ES št.: IT-PDO-0117-01104-08.04.2013

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime

„Salame Piacentino“

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.2 – | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.) |
| --- | --- |

Skupina 1.2 –

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Salame Piacentino“ spada v skupino soljenih, naravno zorjenih proizvodov, ovitih z debelim črevom prašičev, ki se uživajo surovi. Za izdelavo „Salame Piacentino“ se uporablja pusto svinjsko meso, ki se mu doda med 10 in 30 % slanine. Končni proizvod je valjaste oblike, barva rezine je živordeča, prepredena s koščki slanine belo rožnate barve. Okus je značilen, zelo močan in rahlo sladkast, z značilno aromo suhomesnatih proizvodov.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

„Salame Piacentino“ se proizvaja iz prašičev, ki so se skotili ter bili vzrejeni in zaklani v deželah Emilija Romanja in Lombardija. Za ime „Salame Piacentino“ se uporablja odstopanje iz člena 5(3) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Glede uporabe in sestave krmnih obrokov je treba upoštevati podrobna pravila. Krmljenje prašičev poteka v dveh stopnjah, krma pa temelji zlasti na proizvodih iz žit, ki izvirajo iz širšega območja, navedenega pod točko 3.3. Povprečni krmni obrok je v glavnem sestavljen iz koruzne drozge ter ječmena, otrobov, soje in mineralnih dodatkov. Stranske proizvode, ki nastanejo pri proizvodnji sira (sirotka, sirnina in pinjenec), večinoma zagotavljajo izdelovalci sirov iz opredeljenega geografskega območja.

3.5   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje, soljenje, mešanje, polnjenje v čreva, sušenje in zorenje, „Salame Piacentino“ se izvajajo na območju iz točke 4.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Pakiranje in rezanje na rezine ali kose se izvaja izključno na območju proizvodnje iz točke 4 pod nadzorom za to določenega nadzornega organa. Da se zagotovi ohranjanje originalnih in posebnih značilnosti proizvoda, pakiranje in rezanje na rezine ali kose na območju proizvodnje izvajajo osebe s posebnim poznavanjem proizvoda. Če na rezine ali kose narezan proizvod z odstranjenim ovojem iz črev pride v stik z zrakom in je izpostavljen neprimernim okoljskim pogojem, lahko pride do oksidacije, rezine ali kosi na površini porjavijo in izgubijo značilno živordečo barvo pustega mesa, slanina postane žarka, aroma pa se spremeni.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Proizvod mora imeti ob dajanju v promet napis „Salame Piacentino“.

Ime „Salame Piacentino“ mora biti na označbi navedeno z razločnimi in neizbrisljivimi črkami in se mora jasno razlikovati od vseh drugih napisov na označbi. Imenu mora takoj slediti navedba „Denominazione di Origine Protetta“ (Zaščitena označba porekla).

Prepovedano je dodajanje kakršnih koli navedb, razen tistih, ki so izrecno dovoljene.

Dovoljena je uporaba navedb, ki se nanašajo na nazive ali imena podjetij ali zasebne blagovne znamke, pod pogojem, da ne hvalijo proizvoda in ne zavajajo kupcev, in morebitna navedba imena prašičjih farm, s katerih proizvod izvira.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje „Salame Piacentino“ vključuje vse ozemlje pokrajine Piacenza, vendar je zaradi posebnih podnebnih razmer omejeno na območja z nadmorsko višino pod 900 metri.

5.   Povezava z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Proizvodnja „Salame Piacentino“ se je začela v rimskih časih in se je prenašala skozi generacije ter se omejila na geografsko območje pokrajine Piacenza.

Pomen proizvodnega območja „Salame Piacentino“ je vezan na razvoj značilne podeželske kulture, ki je skupna celotni Padski nižini, od koder prihaja surovina (Emilija Romanja in Lombardija). Na območju, ki je vir surovine, je razvoj živinoreje povezan z močno razširjenostjo pridelovanja žit in s proizvodnimi metodami močno specializirane sirarske industrije, zaradi katerih se je proizvodnja usmerila v lokalno prašičerejo.

Proizvajalci iz Piacenze so razvili in iz generacije v generacijo prenašali posebne spretnosti izbiranja kosov mesa ter predelave pustih in mastnih delov. Poleg tega hladne doline z obilico vode in gozdnati griči ustvarjajo primerne pogoje za zorenje salame.

5.2   Posebnosti proizvoda

Za proizvod „Salame Piacentino“ je značilna sladka in intenzivna aroma, ki se razvije med zorenjem. Pusti del rezine je živordeč, prepreden s koščki slanine bele barve. Surovina za „Salame Piacentino“ je sestavljena iz različnih kosov mesa, ki so pravilno obrezani in izbrani ter izvirajo od prašičev s tipičnimi značilnostmi italijanskih težkih prašičev.

5.3   Vzročna povezava geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Lastnosti, ki jih mora imeti proizvod „Salame Piacentino“, so odvisne od okoljskih razmer ter naravnih in človeških dejavnikov. Zlasti so značilnosti surovine tesno povezane z opredeljenim geografskim območjem njihovega izvora. Na tem območju so se razvile tehnike reje italijanskih težkih prašičev, ki odločilno vplivajo na kakovost kosov mesa za proizvodnjo „Salame Piacentino“.

Poleg tega je proizvodnja „Salame Piacentino“ v Piacenzi vezana na lokalne proizvajalce, ki so sčasoma izpopolnili spretnosti izbora pustih svinjskih kosov, ki jih nato zmešajo s slanino in začimbami. Te spretnosti skupaj z znanjem o najboljšem načinu zorenja „Salame Piacentino“ pričajo o povezavi med proizvodom in območjem proizvajanja.

Z značilnostmi območja proizvajanja so tesno povezani tudi okoljski dejavniki, zlasti podnebje, ki bistveno vpliva na značilnosti končnega proizvoda in prispeva k uspešnemu zorenju „Salame Piacentino“.

Kombinacija „surovina – proizvod – označba“ je torej povezana s posebnim družbeno-gospodarskim razvojem zadevnega območja in je zunaj njega neponovljiva.

Sklic na objavo specifikacije

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (4))

Celotno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletnem naslovu:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijsko, prehrambno in gozdarsko politiko (http://www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità e sicurezza“ (v desnem zgornjem kotu zaslona) in nato „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(4)  Prim. opombo 3.

---

Popravki

| 27.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/30

---

Popravek odobritve državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(
  Uradni list Evropske unije C 50 z dne 21. februarja 2014
  )

2014/C 88/19

Stran 12, besedilo, ki se nanaša na državno pomoč številka SA.37391, se razveljavi in nadomesti z naslednjim:

„Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP, razen kar zadeva proizvode iz Priloge I k Pogodbi)

| Datum sprejetja odločitve | 18.11.2013 |
| --- | --- |
| Številka pomoči | SA.37391 (2013/N) |
| Država članica | Latvija |
| Regija | — | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Prolongation of RDP measure ‘Natura 2000 payments (to forest owners)’ |
| Pravna podlaga | Ministru kabineta noteikumu projekts „Noteikumi par valsts un Eiropas Savienības lauku attīstības atbalsta piešķiršanu, administrēšanu un uzraudzību vides un lauku ainavas uzlabošanai” |
| Vrsta ukrepa | shema pomoči | — |
| Cilj | Plačila v okviru območij Natura 2000 in plačila vezanana Direktivo 2000/60/ES |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | — |
| Intenzivnost | 0 % |
| Trajanje | 1.1.2014 - 31.12.2014 |
| Gospodarski sektorji | KMETIJSTVO IN LOV, GOZDARSTVO, RIBIŠTVO |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Lauku atbalsta dienests |
| Republikas laukums 2 LV-1981 |

Datum sprejetja odločitve

18.11.2013

Številka pomoči

SA.37391 (2013/N)

Država članica

Latvija

Regija

—

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Prolongation of RDP measure ‘Natura 2000 payments (to forest owners)’

Pravna podlaga

Ministru kabineta noteikumu projekts „Noteikumi par valsts un Eiropas Savienības lauku attīstības atbalsta piešķiršanu, administrēšanu un uzraudzību vides un lauku ainavas uzlabošanai”

Vrsta ukrepa

shema pomoči

—

Cilj

Plačila v okviru območij Natura 2000 in plačila vezanana Direktivo 2000/60/ES

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

—

Intenzivnost

0 %

Trajanje

1.1.2014 - 31.12.2014

Gospodarski sektorji

KMETIJSTVO IN LOV, GOZDARSTVO, RIBIŠTVO

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2 LV-1981

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm“

---