# Den Europæiske Unions C 67/2014

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2014.067.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 67 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 57. årgang6. marts 2014 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2014.067.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 67

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

57. årgang6. marts 2014

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg |
| | 493. plenarmøde den 16. og 17. oktober 2013 |
| 2014/C 067/01 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Den private sektors inddragelse i udviklingsrammen for perioden efter 2015 (sonderende udtalelse) | 1 |
| 2014/C 067/02 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Bæredygtig forandring i overgangssamfund (sonderende udtalelse) | 6 |
| 2014/C 067/03 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Det Europæiske Volontørkorps for Humanitær Bistand: muliggøre og tilskynde til deltagelse af borgere fra alle EU's medlemsstater (sonderende udtalelse på anmodning af det litauiske formandskab) | 11 |
| 2014/C 067/04 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Et mere inklusivt unionsborgerskab, der er åbent for indvandrere (initiativudtalelse) | 16 |
| 2014/C 067/05 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om For et mere bæredygtigt forbrug: industriprodukters levetid og forbrugeroplysning for at genoprette tilliden (initiativudtalelse) | 23 |
| 2014/C 067/06 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Fremme af vækstpotentialet i den europæiske ølindustri (initiativudtalelse) | 27 |
| 2014/C 067/07 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Irregulær indvandring ad søvejen i Euromed-regionen (initiativudtalelse) | 32 |
| 2014/C 067/08 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Sikring af vigtig import til EU ved hjælp af EU's gældende handelspolitik og andre dertil knyttede politikker | 47 |
| 2014/C 067/09 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Akten for det indre marked – manglende foranstaltninger (tillægsudtalelse) | 53 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

493. plenarmøde den 16. og 17. oktober 2013

2014/C 067/01

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Den private sektors inddragelse i udviklingsrammen for perioden efter 2015 (sonderende udtalelse)

1

2014/C 067/02

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Bæredygtig forandring i overgangssamfund (sonderende udtalelse)

6

2014/C 067/03

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Det Europæiske Volontørkorps for Humanitær Bistand: muliggøre og tilskynde til deltagelse af borgere fra alle EU's medlemsstater (sonderende udtalelse på anmodning af det litauiske formandskab)

11

2014/C 067/04

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Et mere inklusivt unionsborgerskab, der er åbent for indvandrere (initiativudtalelse)

16

2014/C 067/05

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om For et mere bæredygtigt forbrug: industriprodukters levetid og forbrugeroplysning for at genoprette tilliden (initiativudtalelse)

23

2014/C 067/06

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Fremme af vækstpotentialet i den europæiske ølindustri (initiativudtalelse)

27

2014/C 067/07

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Irregulær indvandring ad søvejen i Euromed-regionen (initiativudtalelse)

32

2014/C 067/08

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Sikring af vigtig import til EU ved hjælp af EU's gældende handelspolitik og andre dertil knyttede politikker

47

2014/C 067/09

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Akten for det indre marked – manglende foranstaltninger (tillægsudtalelse)

53

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG |
| | 493. plenarmøde den 16. og 17. oktober 2013 |
| 2014/C 067/10 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ensartede regler og en ensartet procedure for afvikling af kreditinstitutter og visse investeringsselskaber inden for rammerne af en fælles afviklingsmekanisme og en fælles bankafviklingsfond og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010COM(2013) 520 final — 2013/0253 (COD) | 58 |
| 2014/C 067/11 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om merværdien af makroregionale strategierCOM(2013) 468 final | 63 |
| 2014/C 067/12 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdetCOM(2013) 348 final — 2013/0188 (CNS) | 68 |
| 2014/C 067/13 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæiske langsigtede investeringsfondeCOM(2013) 462 final — 2013/0214 (COD) | 71 |
| 2014/C 067/14 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Kommissionens beretning om konkurrencepolitikken 2012COM(2013) 257 final | 74 |
| 2014/C 067/15 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om elektronisk fakturering i forbindelse med offentlige indkøbCOM(2013) 449 final — 2013/0213 (COD) | 79 |
| 2014/C 067/16 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om visse bestemmelser om søgsmål i henhold til national ret angående erstatning for overtrædelser af medlemsstaternes og Den Europæiske Unions konkurrencereglerCOM(2013) 404 final — 2013/0185 (COD) og om Meddelelse fra Kommissionen om tabsopgørelse i erstatningssøgsmål efter overtrædelser af artikel 101 eller 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde C(2013) 3440 | 83 |
| 2014/C 067/17 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Copernicusprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 911/2010COM(2013) 312 final — 2013/0164 (COD) | 88 |
| 2014/C 067/18 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af gebyrer til Det Europæiske Lægemiddelagentur for udførelse af lægemiddelovervågningsaktiviteter i forbindelse med humanmedicinske lægemidlerCOM(2013) 472 final — 2013/0222 (COD) | 92 |
| 2014/C 067/19 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Ende-til-ende e-indkøb med henblik på en modernisering af den offentlige administrationCOM(2013) 453 final | 96 |
| 2014/C 067/20 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om tilgængeliggørelse på markedet af trykbærende udstyr (omarbejdning)COM(2013) 471 final — 201/0221 (COD) | 101 |
| 2014/C 067/21 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilpasning af en række retsakter, der indeholder bestemmelser om brug af forskriftsproceduren med kontrol, til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmådeCOM(2013) 451 final — 2013/0218 (COD) og om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilpasning af en række retsakter inden for retlige anliggender, der indeholder bestemmelser om brug af forskriftsproceduren med kontrol, til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmådeCOM(2013) 452 final — 2013/0220 (COD) | 104 |
| 2014/C 067/22 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Rådets henstilling om foranstaltninger i medlemsstaterne til effektiv integration af romaerneCOM(2013) 460 final — 2013/0229 (NLE) | 110 |
| 2014/C 067/23 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlingerCOM(2013) 430 final — 2013/0202 (COD) | 116 |
| 2014/C 067/24 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Styrkelse af Den Økonomiske og Monetære Unions sociale dimensionCOM(2013) 690 final | 122 |
| 2014/C 067/25 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektorCOM(2013) 542 final | 125 |
| 2014/C 067/26 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Energiteknologier og innovationCOM(2013) 253 final | 132 |
| 2014/C 067/27 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om retningslinjer for transeuropæiske telenet og om ophævelse af beslutning nr. 1336/97/EFCOM(2013) 329 final — 2011/0299 (COD) | 137 |
| 2014/C 067/28 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen: Blue Belt — et fælles søtransportområdeCOM(2013) 510 final | 141 |
| 2014/C 067/29 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Den internationale aftale om klimaforandringer 2015: Udformningen af den internationale klimapolitik efter 2020COM(2013) 167 final | 145 |
| 2014/C 067/30 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Strategiske retningslinjer for en bæredygtig udvikling af akvakultursektoren i EUCOM(2013) 229 final | 150 |
| 2014/C 067/31 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Grøn infrastruktur — Styrkelse af Europas naturkapitalCOM(2013) 249 final | 153 |
| 2014/C 067/32 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 302/2009 om en flerårig genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og MiddelhavetCOM(2013) 250 final — 2013/133 (COD) | 157 |
| 2014/C 067/33 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En EU-strategi for tilpasning til klimaændringerCOM(2013) 216 final | 160 |
| 2014/C 067/34 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på anvendelsen af fødevare- og foderstoflovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed, planteformeringsmateriale og plantebeskyttelsesmidler og om ændring af forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 1829/2003, (EF) nr. 1831/2003, (EF) nr. 1/2005, (EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 834/2007, (EF) nr. 1099/2009, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 1107/2009, (EU) nr. 1151/2012 og (EU) nr. [.../2013 samt direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF, 2008/120/EF og 2009/128/EF (forordningen om offentlig kontrol)COM(2013) 265 final — 2013/0140 (COD) og Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om bestemmelser vedrørende forvaltning af udgifter i tilknytning til fødevarekæden, dyresundhed og dyrevelfærd samt til plantesundhed og planteformeringsmateriale, om ændring af Rådets direktiv 98/56/EF, 2000/29/EF og 2008/90/EF samt forordning (EF) nr. 178/2002, (EF) nr. 882/2004 og (EF) nr. 396/2005 og direktiv 2009/128/EF og forordning (EF) nr. 1107/2009 og om ophævelse af Rådets afgørelse 66/399/EØF, afgørelse 76/894/EØF og beslutning 2009/470/EFCOM(2013) 327 final — 2013/0169 (COD) | 166 |
| 2014/C 067/35 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overvågning, rapportering og verifikation af CO2-emissioner fra søtransport og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013COM(2013) 480 final — 2013/0224 (COD) | 170 |
| 2014/C 067/36 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En europæisk strategi for mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemerCOM(2013) 298 final | 175 |
| 2014/C 067/37 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF og direktiv 2008/18/EF hvad angår de franske regioner i den yderste periferi og særlig MayotteCOM(2013) 577 final — 2013/0280 (CNS) | 181 |
| 2014/C 067/38 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1083/2006 for så vidt angår den finansielle tildeling til visse medlemsstater fra Den Europæiske SocialfondCOM(2013) 560 final — 2013/0271 (COD) | 182 |
| 2014/C 067/39 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Udkast til forslag til Rådets forordning om fastsættelse af de maksimalt tilladte niveauer for radioaktivitet i fødevarer og foder som følge af nukleare ulykker eller andre tilfælde af strålingsfare — Udkast forelagt i medfør af Euratomtraktatens artikel 31 med henblik på udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale UdvalgCOM(2013) 576 draft | 183 |
| 2014/C 067/40 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Rådets forordning om åbning og forvaltning af autonome EU-toldkontingenter for import af visse fiskevarer til De Kanariske Øer i perioden 2014-2020COM(2013) 552 final — 2013/0266 (CNS) | 184 |

III   Forberedende retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

493. plenarmøde den 16. og 17. oktober 2013

2014/C 067/10

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ensartede regler og en ensartet procedure for afvikling af kreditinstitutter og visse investeringsselskaber inden for rammerne af en fælles afviklingsmekanisme og en fælles bankafviklingsfond og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010COM(2013) 520 final — 2013/0253 (COD)

COM(2013) 520 final — 2013/0253 (COD)

58

2014/C 067/11

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om merværdien af makroregionale strategierCOM(2013) 468 final

COM(2013) 468 final

63

2014/C 067/12

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdetCOM(2013) 348 final — 2013/0188 (CNS)

COM(2013) 348 final — 2013/0188 (CNS)

68

2014/C 067/13

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæiske langsigtede investeringsfondeCOM(2013) 462 final — 2013/0214 (COD)

COM(2013) 462 final — 2013/0214 (COD)

71

2014/C 067/14

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Kommissionens beretning om konkurrencepolitikken 2012COM(2013) 257 final

COM(2013) 257 final

74

2014/C 067/15

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om elektronisk fakturering i forbindelse med offentlige indkøbCOM(2013) 449 final — 2013/0213 (COD)

COM(2013) 449 final — 2013/0213 (COD)

79

2014/C 067/16

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om visse bestemmelser om søgsmål i henhold til national ret angående erstatning for overtrædelser af medlemsstaternes og Den Europæiske Unions konkurrencereglerCOM(2013) 404 final — 2013/0185 (COD) og om Meddelelse fra Kommissionen om tabsopgørelse i erstatningssøgsmål efter overtrædelser af artikel 101 eller 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde C(2013) 3440

COM(2013) 404 final — 2013/0185 (COD)

83

2014/C 067/17

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Copernicusprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 911/2010COM(2013) 312 final — 2013/0164 (COD)

COM(2013) 312 final — 2013/0164 (COD)

88

2014/C 067/18

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af gebyrer til Det Europæiske Lægemiddelagentur for udførelse af lægemiddelovervågningsaktiviteter i forbindelse med humanmedicinske lægemidlerCOM(2013) 472 final — 2013/0222 (COD)

COM(2013) 472 final — 2013/0222 (COD)

92

2014/C 067/19

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Ende-til-ende e-indkøb med henblik på en modernisering af den offentlige administrationCOM(2013) 453 final

COM(2013) 453 final

96

2014/C 067/20

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om tilgængeliggørelse på markedet af trykbærende udstyr (omarbejdning)COM(2013) 471 final — 201/0221 (COD)

COM(2013) 471 final — 201/0221 (COD)

101

2014/C 067/21

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilpasning af en række retsakter, der indeholder bestemmelser om brug af forskriftsproceduren med kontrol, til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmådeCOM(2013) 451 final — 2013/0218 (COD) og om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilpasning af en række retsakter inden for retlige anliggender, der indeholder bestemmelser om brug af forskriftsproceduren med kontrol, til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmådeCOM(2013) 452 final — 2013/0220 (COD)

COM(2013) 451 final — 2013/0218 (COD)

COM(2013) 452 final — 2013/0220 (COD)

104

2014/C 067/22

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Rådets henstilling om foranstaltninger i medlemsstaterne til effektiv integration af romaerneCOM(2013) 460 final — 2013/0229 (NLE)

COM(2013) 460 final — 2013/0229 (NLE)

110

2014/C 067/23

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlingerCOM(2013) 430 final — 2013/0202 (COD)

COM(2013) 430 final — 2013/0202 (COD)

116

2014/C 067/24

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Styrkelse af Den Økonomiske og Monetære Unions sociale dimensionCOM(2013) 690 final

COM(2013) 690 final

122

2014/C 067/25

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektorCOM(2013) 542 final

COM(2013) 542 final

125

2014/C 067/26

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Energiteknologier og innovationCOM(2013) 253 final

COM(2013) 253 final

132

2014/C 067/27

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om retningslinjer for transeuropæiske telenet og om ophævelse af beslutning nr. 1336/97/EFCOM(2013) 329 final — 2011/0299 (COD)

COM(2013) 329 final — 2011/0299 (COD)

137

2014/C 067/28

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen: Blue Belt — et fælles søtransportområdeCOM(2013) 510 final

COM(2013) 510 final

141

2014/C 067/29

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Den internationale aftale om klimaforandringer 2015: Udformningen af den internationale klimapolitik efter 2020COM(2013) 167 final

COM(2013) 167 final

145

2014/C 067/30

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Strategiske retningslinjer for en bæredygtig udvikling af akvakultursektoren i EUCOM(2013) 229 final

COM(2013) 229 final

150

2014/C 067/31

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Grøn infrastruktur — Styrkelse af Europas naturkapitalCOM(2013) 249 final

COM(2013) 249 final

153

2014/C 067/32

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 302/2009 om en flerårig genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og MiddelhavetCOM(2013) 250 final — 2013/133 (COD)

COM(2013) 250 final — 2013/133 (COD)

157

2014/C 067/33

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En EU-strategi for tilpasning til klimaændringerCOM(2013) 216 final

COM(2013) 216 final

160

2014/C 067/34

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på anvendelsen af fødevare- og foderstoflovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed, planteformeringsmateriale og plantebeskyttelsesmidler og om ændring af forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 1829/2003, (EF) nr. 1831/2003, (EF) nr. 1/2005, (EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 834/2007, (EF) nr. 1099/2009, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 1107/2009, (EU) nr. 1151/2012 og (EU) nr. [.../2013 samt direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF, 2008/120/EF og 2009/128/EF (forordningen om offentlig kontrol)COM(2013) 265 final — 2013/0140 (COD) og Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om bestemmelser vedrørende forvaltning af udgifter i tilknytning til fødevarekæden, dyresundhed og dyrevelfærd samt til plantesundhed og planteformeringsmateriale, om ændring af Rådets direktiv 98/56/EF, 2000/29/EF og 2008/90/EF samt forordning (EF) nr. 178/2002, (EF) nr. 882/2004 og (EF) nr. 396/2005 og direktiv 2009/128/EF og forordning (EF) nr. 1107/2009 og om ophævelse af Rådets afgørelse 66/399/EØF, afgørelse 76/894/EØF og beslutning 2009/470/EFCOM(2013) 327 final — 2013/0169 (COD)

COM(2013) 265 final — 2013/0140 (COD)

COM(2013) 327 final — 2013/0169 (COD)

166

2014/C 067/35

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overvågning, rapportering og verifikation af CO2-emissioner fra søtransport og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013COM(2013) 480 final — 2013/0224 (COD)

2

COM(2013) 480 final — 2013/0224 (COD)

170

2014/C 067/36

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En europæisk strategi for mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemerCOM(2013) 298 final

COM(2013) 298 final

175

2014/C 067/37

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF og direktiv 2008/18/EF hvad angår de franske regioner i den yderste periferi og særlig MayotteCOM(2013) 577 final — 2013/0280 (CNS)

COM(2013) 577 final — 2013/0280 (CNS)

181

2014/C 067/38

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1083/2006 for så vidt angår den finansielle tildeling til visse medlemsstater fra Den Europæiske SocialfondCOM(2013) 560 final — 2013/0271 (COD)

COM(2013) 560 final — 2013/0271 (COD)

182

2014/C 067/39

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Udkast til forslag til Rådets forordning om fastsættelse af de maksimalt tilladte niveauer for radioaktivitet i fødevarer og foder som følge af nukleare ulykker eller andre tilfælde af strålingsfare — Udkast forelagt i medfør af Euratomtraktatens artikel 31 med henblik på udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale UdvalgCOM(2013) 576 draft

COM(2013) 576 draft

183

2014/C 067/40

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Rådets forordning om åbning og forvaltning af autonome EU-toldkontingenter for import af visse fiskevarer til De Kanariske Øer i perioden 2014-2020COM(2013) 552 final — 2013/0266 (CNS)

COM(2013) 552 final — 2013/0266 (CNS)

184

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

493. plenarmøde den 16. og 17. oktober 2013

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/1

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Den private sektors inddragelse i udviklingsrammen for perioden efter 2015« (sonderende udtalelse)

2014/C 67/01

Ordfører: Ivan VOLEŠ

Ved brev fra kommissær Maroš Šefčovič af 19. april 2013 og under henvisning til EUF-traktatens artikel 304 har Kommissionen anmodet Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om at udarbejde en sonderende udtalelse om:

»Den private sektors inddragelse i udviklingsrammen for perioden efter 2015«.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Faglige Sektion for Eksterne Forbindelser, som vedtog sin udtalelse den 25. september 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober 2013, følgende udtalelse med 100 stemmer for, 2 imod og 2 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

1.1   Styrke den private sektors rolle i udviklingssamarbejdet

| 1.1.1 | I og med at den skaber beskæftigelse, producerer varer og tjenesteydelser, genererer indtægter og fortjenester og via betaling af skatter og afgifter bidrager til at finansiere samfundsmæssige behov kan den private sektor spille en central rolle i den globale fattigdomsbekæmpelse, forudsat at den respekterer de internationalt anerkendte principper for udviklingssamarbejde, og at den beskæftigelse, der skabes, lever op til ILO's dagsorden for ordentligt arbejde. |
| --- | --- |

1.1.1

I og med at den skaber beskæftigelse, producerer varer og tjenesteydelser, genererer indtægter og fortjenester og via betaling af skatter og afgifter bidrager til at finansiere samfundsmæssige behov kan den private sektor spille en central rolle i den globale fattigdomsbekæmpelse, forudsat at den respekterer de internationalt anerkendte principper for udviklingssamarbejde, og at den beskæftigelse, der skabes, lever op til ILO's dagsorden for ordentligt arbejde.

| 1.1.2 | EØSU opfordrer til, at den private sektor i langt højere grad inddrages i udviklingsprogrammet for perioden efter 2015 og i det nye globale partnerskab. Den private sektors deltagelse i opstillingen af mål for udryddelse af fattigdom og opnåelse af en bæredygtig udvikling og en retfærdig og inklusiv vækst, som er både kvantitativ og kvalitativ, vil sætte denne sektor i stand til at bære sin del af ansvaret for opfyldelsen af målene. |
| --- | --- |

1.1.2

EØSU opfordrer til, at den private sektor i langt højere grad inddrages i udviklingsprogrammet for perioden efter 2015 og i det nye globale partnerskab. Den private sektors deltagelse i opstillingen af mål for udryddelse af fattigdom og opnåelse af en bæredygtig udvikling og en retfærdig og inklusiv vækst, som er både kvantitativ og kvalitativ, vil sætte denne sektor i stand til at bære sin del af ansvaret for opfyldelsen af målene.

| 1.1.3 | Civilsamfundets organisationer henviser ikke kun til fordelene, men også til de risici, der er forbundet med den private sektors rolle. Derfor bør den private sektors bistand i udviklingslandene være baseret på gennemsigtighed, åbenhed i offentlige udbud, efficiens og effektive investeringer og tage udgangspunkt i, at de offentlige aktører over for alle interessenter har ansvaret for gennemførelsen af den vedtagne udviklingsstrategi. Den private sektors stigende andel af den offentlige udviklingsstøtte må ikke føre til, at de fattigste udviklingslande modtager mindre støtte. |
| --- | --- |

1.1.3

Civilsamfundets organisationer henviser ikke kun til fordelene, men også til de risici, der er forbundet med den private sektors rolle. Derfor bør den private sektors bistand i udviklingslandene være baseret på gennemsigtighed, åbenhed i offentlige udbud, efficiens og effektive investeringer og tage udgangspunkt i, at de offentlige aktører over for alle interessenter har ansvaret for gennemførelsen af den vedtagne udviklingsstrategi. Den private sektors stigende andel af den offentlige udviklingsstøtte må ikke føre til, at de fattigste udviklingslande modtager mindre støtte.

1.2   Involvere den private sektor i virkeliggørelsen af udviklingsmål

| 1.2.1 | I nærværende udtalelse omfatter den private sektor også den sociale sektor og består af selvstændige, mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder, store multinationale virksomheder, kooperativer og andre erhvervsdrivende foreninger. Den omfatter ansatte i private virksomheder og deres fagforeninger samt ikkestatslige organisationer (ngo'er), som samarbejder om private projekter. Støtten til og samarbejdet med den private sektor bør tage hensyn til de forskellige aktørers særlige forhold. I udviklingslandene findes der ligeledes en meget stor uformel privat sektor, og udviklingssamarbejdet bør bidrage til at bekæmpe det uformelle arbejde og de situationer, der tilskynder til dette. |
| --- | --- |

1.2.1

I nærværende udtalelse omfatter den private sektor også den sociale sektor og består af selvstændige, mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder, store multinationale virksomheder, kooperativer og andre erhvervsdrivende foreninger. Den omfatter ansatte i private virksomheder og deres fagforeninger samt ikkestatslige organisationer (ngo'er), som samarbejder om private projekter. Støtten til og samarbejdet med den private sektor bør tage hensyn til de forskellige aktørers særlige forhold. I udviklingslandene findes der ligeledes en meget stor uformel privat sektor, og udviklingssamarbejdet bør bidrage til at bekæmpe det uformelle arbejde og de situationer, der tilskynder til dette.

| 1.2.2 | Civilsamfundet bør deltage aktivt i fastlæggelsen af den private sektors rolle og i etableringen af indikatorer for den private sektors bidrag til det internationale udviklingssamarbejde. Oprettelsen af en bred platform på europæisk plan med deltagelse af alle interesserede parter vil kunne bidrage hertil. |
| --- | --- |

1.2.2

Civilsamfundet bør deltage aktivt i fastlæggelsen af den private sektors rolle og i etableringen af indikatorer for den private sektors bidrag til det internationale udviklingssamarbejde. Oprettelsen af en bred platform på europæisk plan med deltagelse af alle interesserede parter vil kunne bidrage hertil.

| 1.2.3 | Den offentlige udviklingsstøtte bør bruges som multiplikationsfaktor for ved hjælp af innovative finansieringsinstrumenter at inddrage privat kapital i de investeringer, der foretages i udviklingslandene. Den hjælp, der dermed ydes bør ledsages af klart definerede mål som skabelse af flere og bedre jobs, højnelse af produktionens kvalitet, overførelse af ledelsesknowhow i den private sektor osv. |
| --- | --- |

1.2.3

Den offentlige udviklingsstøtte bør bruges som multiplikationsfaktor for ved hjælp af innovative finansieringsinstrumenter at inddrage privat kapital i de investeringer, der foretages i udviklingslandene. Den hjælp, der dermed ydes bør ledsages af klart definerede mål som skabelse af flere og bedre jobs, højnelse af produktionens kvalitet, overførelse af ledelsesknowhow i den private sektor osv.

| 1.2.4 | Partnerskaberne mellem den offentlige og private sektor kan blive et vigtigt instrument for gennemførelsen af udviklingsstrategier, forudsat at den rette sammensætning og åben kommunikation mellem de interesserede parter på forhånd er sikret. |
| --- | --- |

1.2.4

Partnerskaberne mellem den offentlige og private sektor kan blive et vigtigt instrument for gennemførelsen af udviklingsstrategier, forudsat at den rette sammensætning og åben kommunikation mellem de interesserede parter på forhånd er sikret.

1.3   Støtte tilvejebringelsen af et gunstigt erhvervsklima

| 1.3.1 | For at den private sektor kan udfylde sin rolle i udviklingen, er der behov for et gunstigt erhvervsklima i udviklingslandene, hvilket indebærer overholdelse af alment anerkendte demokratiske principper, som letter etableringen og udviklingen af virksomheder, reducerer unødigt bureaukrati, styrker gennemsigtigheden, sætter en bremser for den allestedsnærværende korruption og tiltrækker udenlandske og lokale investeringer. |
| --- | --- |

1.3.1

For at den private sektor kan udfylde sin rolle i udviklingen, er der behov for et gunstigt erhvervsklima i udviklingslandene, hvilket indebærer overholdelse af alment anerkendte demokratiske principper, som letter etableringen og udviklingen af virksomheder, reducerer unødigt bureaukrati, styrker gennemsigtigheden, sætter en bremser for den allestedsnærværende korruption og tiltrækker udenlandske og lokale investeringer.

| 1.3.2 | Virksomhedernes sociale ansvar (VSA) indebærer et frivilligt initiativ fra virksomhedernes side, og at disse efterlever en etisk virksomhedskultur. Der må etableres en fast ramme for VSA på udviklingsområdet, under overholdelse af OECD's Retningslinjer for Multinationale Virksomheder og andre internationalt anerkendte principper. |
| --- | --- |

1.3.2

Virksomhedernes sociale ansvar (VSA) indebærer et frivilligt initiativ fra virksomhedernes side, og at disse efterlever en etisk virksomhedskultur. Der må etableres en fast ramme for VSA på udviklingsområdet, under overholdelse af OECD's Retningslinjer for Multinationale Virksomheder og andre internationalt anerkendte principper.

| 1.3.3 | Når den private sektor skaber nye arbejdspladser, bør den respektere de grundlæggende økonomiske og sociale rettigheder, herunder ILO's vigtigste konventioner. Skabelsen af nye job bør være i overensstemmelse med ILO's dagsorden for ordentligt arbejde. |
| --- | --- |

1.3.3

Når den private sektor skaber nye arbejdspladser, bør den respektere de grundlæggende økonomiske og sociale rettigheder, herunder ILO's vigtigste konventioner. Skabelsen af nye job bør være i overensstemmelse med ILO's dagsorden for ordentligt arbejde.

1.4   Stimulere iværksætteriets innovationspotentiale i udviklingsøjemed

| 1.4.1 | Der må udformes programmer for udvikling af den institutionelle kapacitet i udviklingslandenes offentlige forvaltning i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter og ngo'er, som er involveret i udviklingshjælp, og det er nødvendigt at give små og mellemstore virksomheder bedre vilkår for at udøve deres aktiviteter, da det er disse virksomheder, der ligger inde med det største potentiale til at skabe beskæftigelse og mindske fattigdommen. |
| --- | --- |

1.4.1

Der må udformes programmer for udvikling af den institutionelle kapacitet i udviklingslandenes offentlige forvaltning i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter og ngo'er, som er involveret i udviklingshjælp, og det er nødvendigt at give små og mellemstore virksomheder bedre vilkår for at udøve deres aktiviteter, da det er disse virksomheder, der ligger inde med det største potentiale til at skabe beskæftigelse og mindske fattigdommen.

| 1.4.2 | Udviklingslandenes erhvervsorganisationer må tilegne sig kompetencer, der sætter dem bedre i stand til at øve positiv indflydelse på erhvervsklimaet. Udviklingen af deres kapacitet bør støttes via aktiv deltagelse af industrilandenes partnerorganisationer. EU's eksterne hjælpeprogrammer bør derfor også finansiere den tekniske bestand, som de europæiske erhvervsorganisationer yder til deres partnere i udviklingslandene, og øge deres motivation. |
| --- | --- |

1.4.2

Udviklingslandenes erhvervsorganisationer må tilegne sig kompetencer, der sætter dem bedre i stand til at øve positiv indflydelse på erhvervsklimaet. Udviklingen af deres kapacitet bør støttes via aktiv deltagelse af industrilandenes partnerorganisationer. EU's eksterne hjælpeprogrammer bør derfor også finansiere den tekniske bestand, som de europæiske erhvervsorganisationer yder til deres partnere i udviklingslandene, og øge deres motivation.

| 1.4.3 | Udviklingshjælpen bør i højere grad støtte innovative projekter og virksomhedsmodeller, som fremmer inklusion og dermed også et samfund uden barrierer, hvilket vil bidrage til at udrydde fattigdommen blandt udsatte befolkningsgrupper, herunder handicappede, kvinder og ældre. |
| --- | --- |

1.4.3

Udviklingshjælpen bør i højere grad støtte innovative projekter og virksomhedsmodeller, som fremmer inklusion og dermed også et samfund uden barrierer, hvilket vil bidrage til at udrydde fattigdommen blandt udsatte befolkningsgrupper, herunder handicappede, kvinder og ældre.

| 1.4.4 | Den private sektors samarbejde med ngo'er bør støttes, f.eks. ved at frivillige organisationer overfører knowhow inden for bl.a. ledelse og teknologi til lokale virksomheder. Vellykkede innovative virksomhedsprojekter fortjener øget og systematisk omtale. |
| --- | --- |

1.4.4

Den private sektors samarbejde med ngo'er bør støttes, f.eks. ved at frivillige organisationer overfører knowhow inden for bl.a. ledelse og teknologi til lokale virksomheder. Vellykkede innovative virksomhedsprojekter fortjener øget og systematisk omtale.

| 1.4.5 | Udviklingen af den private sektor kræver, at der ydes bredere støtte til uddannelse og tilegnelse af viden om de mest centrale teknologier, navnlig henvendt til ufaglærte. |
| --- | --- |

1.4.5

Udviklingen af den private sektor kræver, at der ydes bredere støtte til uddannelse og tilegnelse af viden om de mest centrale teknologier, navnlig henvendt til ufaglærte.

| 1.4.6 | EØSU opfordrer til at udvide Erasmusprogrammet for unge iværksættere til også at omfatte kandidater fra udviklingslandene eller skabe et program med lignende målsætninger og afsætte de nødvendige finansielle midler hertil. |
| --- | --- |

1.4.6

EØSU opfordrer til at udvide Erasmusprogrammet for unge iværksættere til også at omfatte kandidater fra udviklingslandene eller skabe et program med lignende målsætninger og afsætte de nødvendige finansielle midler hertil.

| 1.4.7 | Der bør navnlig sættes fokus på udvindings- og råstofindustrien, hvor der må sikres en mere stringent gennemførelse af kravene til miljøbeskyttelse, arbejdstagernes sociale vilkår og bæredygtigheden af den pågældende stats økonomiske udvikling. |
| --- | --- |

1.4.7

Der bør navnlig sættes fokus på udvindings- og råstofindustrien, hvor der må sikres en mere stringent gennemførelse af kravene til miljøbeskyttelse, arbejdstagernes sociale vilkår og bæredygtigheden af den pågældende stats økonomiske udvikling.

| 1.4.8 | Udviklingslandene mangler ofte strategier til udvikling af små og mellemstore virksomheder. Udviklingssamarbejdet bør i højere grad bidrage til at afhjælpe dette handicap. EU's erfaringer med støtte til små og mellemstore virksomheder bør på en målrettet og relevant måde overføres til udviklingslandene. |
| --- | --- |

1.4.8

Udviklingslandene mangler ofte strategier til udvikling af små og mellemstore virksomheder. Udviklingssamarbejdet bør i højere grad bidrage til at afhjælpe dette handicap. EU's erfaringer med støtte til små og mellemstore virksomheder bør på en målrettet og relevant måde overføres til udviklingslandene.

2.   De vigtigste punkter i udtalelsen

| 2.1 | Kommissær Maroš Šefčovič har i et brev til EØSU's formand peget på, at Kommissionen har udarbejdet forslag til en mere effektiv inddragelse af den private sektor i det globale udviklingspartnerskab for perioden efter 2015, og har i den forbindelse anmodet om en sonderende udtalelse fra EØSU om den private sektors rolle med det mål for øje at fremskynde en intelligent, bæredygtig og inklusiv udvikling i denne periode, hvilket i øjeblikket er genstand for debat i FN. |
| --- | --- |

2.1

Kommissær Maroš Šefčovič har i et brev til EØSU's formand peget på, at Kommissionen har udarbejdet forslag til en mere effektiv inddragelse af den private sektor i det globale udviklingspartnerskab for perioden efter 2015, og har i den forbindelse anmodet om en sonderende udtalelse fra EØSU om den private sektors rolle med det mål for øje at fremskynde en intelligent, bæredygtig og inklusiv udvikling i denne periode, hvilket i øjeblikket er genstand for debat i FN.

| 2.2 | I sin udtalelse (REX/372) (1) om Kommissionens meddelelse "Et værdigt liv for alle: Fattigdomsudryddelse og en bæredygtig udvikling i verden", har EØSU fremsat en række anbefalinger, der går ud på at inddrage civilsamfundet i udarbejdelsen, gennemførelsen og opfølgningen af målene for en bæredygtig udvikling i verden i perioden efter 2015. |
| --- | --- |

2.2

I sin udtalelse (REX/372) (1) om Kommissionens meddelelse "Et værdigt liv for alle: Fattigdomsudryddelse og en bæredygtig udvikling i verden", har EØSU fremsat en række anbefalinger, der går ud på at inddrage civilsamfundet i udarbejdelsen, gennemførelsen og opfølgningen af målene for en bæredygtig udvikling i verden i perioden efter 2015.

| 2.3 | Udviklingssamarbejde og eksternt samarbejde har i lang tid været genstand for behandling i EØSU's udtalelser (2), og udvalget har i kraft af egne initiativer om disse spørgsmål vedrørende AVS-landene, Euromed, Østpartnerskabet, internationale handelsforhandlinger og andre udviklingsrelaterede områder indhøstet betydelig erfaring og konkret viden på dette felt. I udarbejdelsen af denne udtalelse har udvalget gjort fuld brug af denne erfaring. |
| --- | --- |

2.3

Udviklingssamarbejde og eksternt samarbejde har i lang tid været genstand for behandling i EØSU's udtalelser (2), og udvalget har i kraft af egne initiativer om disse spørgsmål vedrørende AVS-landene, Euromed, Østpartnerskabet, internationale handelsforhandlinger og andre udviklingsrelaterede områder indhøstet betydelig erfaring og konkret viden på dette felt. I udarbejdelsen af denne udtalelse har udvalget gjort fuld brug af denne erfaring.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | I og med at den skaber beskæftigelse, producerer varer og tjenesteydelser, genererer indtægter og fortjenester og via betaling af skatter og afgifter bidrager til at finansiere samfundsmæssige behov, kan den private sektor spille en central rolle i den globale fattigdomsbekæmpelse, forudsat at den respekterer de internationalt anerkendte principper for udviklingssamarbejde. Også efter 2015 vil den offentlige udviklingsstøtte være en vigtig katalysator for udvikling, men vil ikke i sig selv kunne udrydde fattigdommen (3). |
| --- | --- |

3.1

I og med at den skaber beskæftigelse, producerer varer og tjenesteydelser, genererer indtægter og fortjenester og via betaling af skatter og afgifter bidrager til at finansiere samfundsmæssige behov, kan den private sektor spille en central rolle i den globale fattigdomsbekæmpelse, forudsat at den respekterer de internationalt anerkendte principper for udviklingssamarbejde. Også efter 2015 vil den offentlige udviklingsstøtte være en vigtig katalysator for udvikling, men vil ikke i sig selv kunne udrydde fattigdommen (3).

| 3.2 | Årtusindudviklingsmålene fastlægger ikke klart nok, hvordan målene opnås. Hertil kommer, at målene ikke er tilstrækkeligt koordinerede, og at der ikke tages hensyn til den private sektors rolle i udviklingen (4). Den private sektor må i langt højere grad inddrages i den fremtidige ramme for udviklingssamarbejde for perioden efter 2015, både som strategisk partner og drivkraft for en bæredygtig udvikling, som hviler på de tre søjler – den økonomiske, sociale og miljømæssige – der understøtter en sådan udvikling, og som tager udgangspunkt ikke kun i kvantitative, men også kvalitative indikatorer. |
| --- | --- |

3.2

Årtusindudviklingsmålene fastlægger ikke klart nok, hvordan målene opnås. Hertil kommer, at målene ikke er tilstrækkeligt koordinerede, og at der ikke tages hensyn til den private sektors rolle i udviklingen (4). Den private sektor må i langt højere grad inddrages i den fremtidige ramme for udviklingssamarbejde for perioden efter 2015, både som strategisk partner og drivkraft for en bæredygtig udvikling, som hviler på de tre søjler – den økonomiske, sociale og miljømæssige – der understøtter en sådan udvikling, og som tager udgangspunkt ikke kun i kvantitative, men også kvalitative indikatorer.

| 3.3 | Civilsamfundets organisationer (5) henviser ikke kun til fordelene, men også til de risici, der er forbundet med den private sektors deltagelse i udviklingssamarbejdet. For at fjerne disse risici bør den private sektors bistand i udviklingslandene være baseret på gennemsigtighed, efficiens, effektive investeringer, åbenhed i offentlige udbud, og tage udgangspunkt i, at de offentlige aktører over for alle interessenter har ansvaret for gennemførelse af den vedtagne udviklingsstrategi. |
| --- | --- |

3.3

Civilsamfundets organisationer (5) henviser ikke kun til fordelene, men også til de risici, der er forbundet med den private sektors deltagelse i udviklingssamarbejdet. For at fjerne disse risici bør den private sektors bistand i udviklingslandene være baseret på gennemsigtighed, efficiens, effektive investeringer, åbenhed i offentlige udbud, og tage udgangspunkt i, at de offentlige aktører over for alle interessenter har ansvaret for gennemførelse af den vedtagne udviklingsstrategi.

| 3.4 | Den private sektor består af selvstændige, mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder, store multinationale virksomheder, kooperativer og andre erhvervsdrivende foreninger samt finansielle institutioner. I bredere forstand omfatter sektoren også ansatte i private virksomheder og deres fagforeninger samt ngo'er, som samarbejder om private projekter. Ud over de private virksomheder, der udøver deres aktiviteter på legal vis, findes der navnlig i udviklingslandene også en omfattende uformel privat sektor. Når der tildeles udviklingsstøtte, må der skelnes mellem disse forskellige private enheder og deres aktiviteters følger for udviklingen. Denne differentiering skal baseres på enhedernes størrelse, deres aktivitetsområde og udviklingsniveauet i den pågældende stat (mindst udviklet, mellemudviklet, i udvikling eller stadig sårbar). |
| --- | --- |

3.4

Den private sektor består af selvstændige, mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder, store multinationale virksomheder, kooperativer og andre erhvervsdrivende foreninger samt finansielle institutioner. I bredere forstand omfatter sektoren også ansatte i private virksomheder og deres fagforeninger samt ngo'er, som samarbejder om private projekter. Ud over de private virksomheder, der udøver deres aktiviteter på legal vis, findes der navnlig i udviklingslandene også en omfattende uformel privat sektor. Når der tildeles udviklingsstøtte, må der skelnes mellem disse forskellige private enheder og deres aktiviteters følger for udviklingen. Denne differentiering skal baseres på enhedernes størrelse, deres aktivitetsområde og udviklingsniveauet i den pågældende stat (mindst udviklet, mellemudviklet, i udvikling eller stadig sårbar).

| 3.5 | Den private sektor bør sammen med civilsamfundets repræsentanter deltage i fastlæggelsen af det enkelte lands udviklingsbehov og bidrage til at opstille nye mål for bæredygtig udvikling for perioden efter 2015 med henblik på at bære sin del af ansvaret for målenes gennemførelse. Disse mål, som bør ligge i forlængelse af årtusindudviklingsmålene, skal være konkrete og målbare og omfatte følgende områder: vand, landbrug, fødevaresikkerhed, energi, transportinfrastruktur, uddannelse, sundhedssektoren, den digitale økonomi, ligestilling mellem kønnene og social lighed. |
| --- | --- |

3.5

Den private sektor bør sammen med civilsamfundets repræsentanter deltage i fastlæggelsen af det enkelte lands udviklingsbehov og bidrage til at opstille nye mål for bæredygtig udvikling for perioden efter 2015 med henblik på at bære sin del af ansvaret for målenes gennemførelse. Disse mål, som bør ligge i forlængelse af årtusindudviklingsmålene, skal være konkrete og målbare og omfatte følgende områder: vand, landbrug, fødevaresikkerhed, energi, transportinfrastruktur, uddannelse, sundhedssektoren, den digitale økonomi, ligestilling mellem kønnene og social lighed.

| 3.6 | Den private sektor må anerkendes som en grundbestanddel i det nye globale udviklingspartnerskab. Det ville være ønskeligt at skabe en platform, som samler repræsentanter for EU's iværksættere og arbejdsgivere, og som også ville være åben for andre interesserede parter, herunder civilsamfundsrepræsentanter, med henblik på, at der kan føres en dialog med repræsentanter for EU-institutioner og finansielle institutioner om den private sektors deltagelse i det internationale udviklingssamarbejde. |
| --- | --- |

3.6

Den private sektor må anerkendes som en grundbestanddel i det nye globale udviklingspartnerskab. Det ville være ønskeligt at skabe en platform, som samler repræsentanter for EU's iværksættere og arbejdsgivere, og som også ville være åben for andre interesserede parter, herunder civilsamfundsrepræsentanter, med henblik på, at der kan føres en dialog med repræsentanter for EU-institutioner og finansielle institutioner om den private sektors deltagelse i det internationale udviklingssamarbejde.

| 3.7 | Den private sektor i donorlandene deltager i udviklingssamarbejdet som leverandør af tjenesteydelser og udstyr betalt af den offentlige udviklingsstøtte, som yder af direkte udviklingsstøtte af filantropiske grunde, inden for rammerne af fælles projekter med offentlige instanser og ngo'er, og som investor i projekter, der ud over den interesse, de har for virksomheden, også i betydelig grad gavner udviklingen. Der bør først og fremmest ydes støtte til projekter, der sigter på innovation gennem tilvejebringelse af innovationskapacitet, rådgivningstjenester og virksomhedsudklækning og -klynger i modtagerlandene. Offentlige udbud for udviklingsprojekter bør være gennemsigtige og åbne. |
| --- | --- |

3.7

Den private sektor i donorlandene deltager i udviklingssamarbejdet som leverandør af tjenesteydelser og udstyr betalt af den offentlige udviklingsstøtte, som yder af direkte udviklingsstøtte af filantropiske grunde, inden for rammerne af fælles projekter med offentlige instanser og ngo'er, og som investor i projekter, der ud over den interesse, de har for virksomheden, også i betydelig grad gavner udviklingen. Der bør først og fremmest ydes støtte til projekter, der sigter på innovation gennem tilvejebringelse af innovationskapacitet, rådgivningstjenester og virksomhedsudklækning og -klynger i modtagerlandene. Offentlige udbud for udviklingsprojekter bør være gennemsigtige og åbne.

| 3.8 | Den private sektors udviklingsbidrag bør endvidere virke for et samfund uden barrierer, hvilket kunne bidrage til at udrydde fattigdommen blandt risikogrupper, som f.eks. handicappede, kvinder, ældre eller dem, der midlertidigt er ramt af skader. I denne henseende kan den rammeaftale om et inklusivt arbejdsmarked, de europæiske arbejdsmarkedsparter indgik i marts 2010, tjene som inspiration til, hvordan denne målsætning kan integreres i den fremtidige udviklingsramme. |
| --- | --- |

3.8

Den private sektors udviklingsbidrag bør endvidere virke for et samfund uden barrierer, hvilket kunne bidrage til at udrydde fattigdommen blandt risikogrupper, som f.eks. handicappede, kvinder, ældre eller dem, der midlertidigt er ramt af skader. I denne henseende kan den rammeaftale om et inklusivt arbejdsmarked, de europæiske arbejdsmarkedsparter indgik i marts 2010, tjene som inspiration til, hvordan denne målsætning kan integreres i den fremtidige udviklingsramme.

| 3.9 | Den private sektor i udviklingslandene har brug for systematisk støtte for at kunne spille en rolle i udviklingen. Derfor stiger den andel af den offentlige udviklingsstøtte, der går til udvikling af den private sektor. Denne stigning bør dog ikke ske på bekostning af den offentlige udviklingsstøtte, der ydes til de mindst udviklede lande, som ikke vil kunne løse de mest presserende problemer uden denne støtte. |
| --- | --- |

3.9

Den private sektor i udviklingslandene har brug for systematisk støtte for at kunne spille en rolle i udviklingen. Derfor stiger den andel af den offentlige udviklingsstøtte, der går til udvikling af den private sektor. Denne stigning bør dog ikke ske på bekostning af den offentlige udviklingsstøtte, der ydes til de mindst udviklede lande, som ikke vil kunne løse de mest presserende problemer uden denne støtte.

| 3.10 | Når store multinationale virksomheder investerer i projekter af udviklingsmæssig interesse, bør lejligheden udnyttes til at inddrage små og mellemstore lokale virksomheder, såvel etablerede som nye, i den konkrete gennemførelse, da disse virksomheder derved gennem samarbejdet med partnere fra de mere udviklede lande kan erhverve sig teknisk knowhow og få adgang til de relevante nyeste teknologier. De multinationale virksomheder bør overholde de anerkendte principper, der er fastsat af FN, OECD og andre internationale organisationer (6). |
| --- | --- |

3.10

Når store multinationale virksomheder investerer i projekter af udviklingsmæssig interesse, bør lejligheden udnyttes til at inddrage små og mellemstore lokale virksomheder, såvel etablerede som nye, i den konkrete gennemførelse, da disse virksomheder derved gennem samarbejdet med partnere fra de mere udviklede lande kan erhverve sig teknisk knowhow og få adgang til de relevante nyeste teknologier. De multinationale virksomheder bør overholde de anerkendte principper, der er fastsat af FN, OECD og andre internationale organisationer (6).

| 3.11 | Det er i små og mellemstore virksomheder, at man i udviklingslandene som i alle andre dele af verden finder det primære udviklingspotentiale, som vil kunne realiseres i kraft af mikrokreditter og gunstige lån fra europæiske og internationale udviklingsfinansieringsinstitutioner. Endvidere udgør overførsel af opsparede midler og andre finansielle midler fra emigranter en vigtig investeringskilde, og disse overførsler bør gennem incitamenter målrettes bedre til det pågældende lands udviklingsbehov. |
| --- | --- |

3.11

Det er i små og mellemstore virksomheder, at man i udviklingslandene som i alle andre dele af verden finder det primære udviklingspotentiale, som vil kunne realiseres i kraft af mikrokreditter og gunstige lån fra europæiske og internationale udviklingsfinansieringsinstitutioner. Endvidere udgør overførsel af opsparede midler og andre finansielle midler fra emigranter en vigtig investeringskilde, og disse overførsler bør gennem incitamenter målrettes bedre til det pågældende lands udviklingsbehov.

| 3.12 | EØSU glæder sig over de ideer, Kommissionen præsenterer i sin meddelelse "Perioden efter 2015: På vej mod en omfattende og integreret strategi for finansiering af fattigdomsudryddelse og bæredygtig udvikling" (7), og efterlyser, at den private sektor og det organiserede civilsamfund inddrages i den debat, der lægges op til om den integrerede finansieringsstrategi. |
| --- | --- |

3.12

EØSU glæder sig over de ideer, Kommissionen præsenterer i sin meddelelse "Perioden efter 2015: På vej mod en omfattende og integreret strategi for finansiering af fattigdomsudryddelse og bæredygtig udvikling" (7), og efterlyser, at den private sektor og det organiserede civilsamfund inddrages i den debat, der lægges op til om den integrerede finansieringsstrategi.

| 3.13 | Den offentlige udviklingsstøtte bør bruges som primær multiplikationsfaktor for at inddrage privat kapital i de investeringer, der foretages i udviklingslandene. Nyskabende instrumenter kunne tjene dette formål, som f.eks. "blending" (sammenblanding af ressourcer), forskellige former for garanti og reducerede rentesatser. Ved beregningen af, hvor meget der bruges i offentlig udviklingsstøtte, bør de garantier, staten yder for investeringer i udviklingslandene, indgå. Den hjælp, der dermed ydes til privat kapital, bør ledsages af klart definerede målsætninger og indikatorer, som tager hensyn til udviklingens bæredygtighed, miljøbeskyttelse, grøn økonomi, jobskabelse, højnelse af produktionens kvalitet, overførsel af knowhow vedrørende ledelse i den private sektor osv. |
| --- | --- |

3.13

Den offentlige udviklingsstøtte bør bruges som primær multiplikationsfaktor for at inddrage privat kapital i de investeringer, der foretages i udviklingslandene. Nyskabende instrumenter kunne tjene dette formål, som f.eks. "blending" (sammenblanding af ressourcer), forskellige former for garanti og reducerede rentesatser. Ved beregningen af, hvor meget der bruges i offentlig udviklingsstøtte, bør de garantier, staten yder for investeringer i udviklingslandene, indgå. Den hjælp, der dermed ydes til privat kapital, bør ledsages af klart definerede målsætninger og indikatorer, som tager hensyn til udviklingens bæredygtighed, miljøbeskyttelse, grøn økonomi, jobskabelse, højnelse af produktionens kvalitet, overførsel af knowhow vedrørende ledelse i den private sektor osv.

| 3.14 | Investeringerne bør i højere grad målrettes mod en styrkelse af tjenesteydelsessektoren, som f.eks. banksektoren, forsikringer, telekommunikation, transport og andre tjenesteydelser, der anvendes af virksomheder, og uden hvilke industrien og landbruget ikke vil kunne udvikle sig på sund vis. I denne sammenhæng bør staten sørge for, at der er lige konkurrencevilkår, og at investeringerne nyder en passende beskyttelse. |
| --- | --- |

3.14

Investeringerne bør i højere grad målrettes mod en styrkelse af tjenesteydelsessektoren, som f.eks. banksektoren, forsikringer, telekommunikation, transport og andre tjenesteydelser, der anvendes af virksomheder, og uden hvilke industrien og landbruget ikke vil kunne udvikle sig på sund vis. I denne sammenhæng bør staten sørge for, at der er lige konkurrencevilkår, og at investeringerne nyder en passende beskyttelse.

| 3.15 | Partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor kan blive et nøgleredskab ved gennemførelse af udviklingsstrategier, da de kombinerer offentlige subsidiemekanismer med private investeringsinitiativer med henblik på at tilfredsstille de endelige støttemodtageres udviklingsbehov. Hvis disse projekter skal lykkes, er det nødvendigt med gennemsigtig information og åben kommunikation med de berørte parter. |
| --- | --- |

3.15

Partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor kan blive et nøgleredskab ved gennemførelse af udviklingsstrategier, da de kombinerer offentlige subsidiemekanismer med private investeringsinitiativer med henblik på at tilfredsstille de endelige støttemodtageres udviklingsbehov. Hvis disse projekter skal lykkes, er det nødvendigt med gennemsigtig information og åben kommunikation med de berørte parter.

4.   Støtte tilvejebringelsen af et gunstigt erhvervsklima

| 4.1 | I de udviklingslande, der modtager udviklingsstøtte, er der en række grundlæggende betingelser, der skal være opfyldt, for at den private sektor kan trives og udøve sine aktiviteter med henblik på at spille sin rolle for udviklingen. Udviklingssamarbejdet bør derfor i højere grad sigte på en konstant forbedring af erhvervsklimaet, hvilket vil fremme oprettelsen af virksomheder og deres fremdrift, reducere unødigt bureaukrati, og styrke gennemsigtigheden og dermed lægge en bremse på den allestedsnærværende korruption. En styrkelse af retsstaten vil virke stimulerende på udenlandske og lokale investorer og bidrage til en diversificering af de lokale økonomier. |
| --- | --- |

4.1

I de udviklingslande, der modtager udviklingsstøtte, er der en række grundlæggende betingelser, der skal være opfyldt, for at den private sektor kan trives og udøve sine aktiviteter med henblik på at spille sin rolle for udviklingen. Udviklingssamarbejdet bør derfor i højere grad sigte på en konstant forbedring af erhvervsklimaet, hvilket vil fremme oprettelsen af virksomheder og deres fremdrift, reducere unødigt bureaukrati, og styrke gennemsigtigheden og dermed lægge en bremse på den allestedsnærværende korruption. En styrkelse af retsstaten vil virke stimulerende på udenlandske og lokale investorer og bidrage til en diversificering af de lokale økonomier.

| 4.2 | Tilvejebringelsen af et sundt erhvervsklima bør bygge på markedsmekanismerne, herunder økonomisk konkurrence, effektive finansmarkeder, uafhængige domstole, systematisk håndhævelse af gældende love, navnlig på handelsområdet, overholdelse af de internationale regler for handel samt overholdelse af den intellektuelle ejendomsret. Lokale kulturelle kutymer bør overholdes, for så vidt som disse ikke hæmmer den økonomiske konkurrence eller resulterer i en nytteløs fordeling af midlerne. |
| --- | --- |

4.2

Tilvejebringelsen af et sundt erhvervsklima bør bygge på markedsmekanismerne, herunder økonomisk konkurrence, effektive finansmarkeder, uafhængige domstole, systematisk håndhævelse af gældende love, navnlig på handelsområdet, overholdelse af de internationale regler for handel samt overholdelse af den intellektuelle ejendomsret. Lokale kulturelle kutymer bør overholdes, for så vidt som disse ikke hæmmer den økonomiske konkurrence eller resulterer i en nytteløs fordeling af midlerne.

| 4.3 | Virksomhedernes sociale ansvar bør inden for udviklingssamarbejdet ses som et frivilligt initiativ fra virksomhedernes side, hvor de forpligter sig til etisk virksomhedskultur. Virksomhederne vælger inden for rammerne af de internationalt anerkendte principper (8) selv, hvad der passer til deres økonomiske aktivitet. Takket være fastlæggelsen af en sådan ramme kan der sikres en fair konkurrence med de øvrige virksomheder i sektoren. |
| --- | --- |

4.3

Virksomhedernes sociale ansvar bør inden for udviklingssamarbejdet ses som et frivilligt initiativ fra virksomhedernes side, hvor de forpligter sig til etisk virksomhedskultur. Virksomhederne vælger inden for rammerne af de internationalt anerkendte principper (8) selv, hvad der passer til deres økonomiske aktivitet. Takket være fastlæggelsen af en sådan ramme kan der sikres en fair konkurrence med de øvrige virksomheder i sektoren.

| 4.4 | Den private sektor skaber arbejdspladser og kan dermed bidrage til at eliminere fattigdommen; det er imidlertid nødvendigt, at den samtidig respekterer de grundlæggende økonomiske og sociale rettigheder. De vigtigste ILO-konventioner (fagforeningsfrihed og overenskomstforhandlinger, forbud mod tvangsarbejde, børnearbejde og enhver form for diskriminering på arbejdsmarkedet) skal håndhæves nøje. |
| --- | --- |

4.4

Den private sektor skaber arbejdspladser og kan dermed bidrage til at eliminere fattigdommen; det er imidlertid nødvendigt, at den samtidig respekterer de grundlæggende økonomiske og sociale rettigheder. De vigtigste ILO-konventioner (fagforeningsfrihed og overenskomstforhandlinger, forbud mod tvangsarbejde, børnearbejde og enhver form for diskriminering på arbejdsmarkedet) skal håndhæves nøje.

| 4.5 | Skabelsen af nye arbejdspladser bør være i overensstemmelse med ILO's dagsorden for ordentligt arbejde, der foreskriver, at beskæftigelsen skal være frit valgt, at arbejdstageren skal nyde godt af social beskyttelse, at arbejdsgiveren skal overholde arbejdstagernes grundlæggende rettigheder, og at der skal etableres en social dialog. Det er vigtigt, at alle investorer og navnlig de, der trækker på offentlig udviklingsstøtte, nøje overholder disse principper, når de gennemfører deres projekter, og at de øver en gunstig indflydelse på deres partnere i denne henseende. |
| --- | --- |

4.5

Skabelsen af nye arbejdspladser bør være i overensstemmelse med ILO's dagsorden for ordentligt arbejde, der foreskriver, at beskæftigelsen skal være frit valgt, at arbejdstageren skal nyde godt af social beskyttelse, at arbejdsgiveren skal overholde arbejdstagernes grundlæggende rettigheder, og at der skal etableres en social dialog. Det er vigtigt, at alle investorer og navnlig de, der trækker på offentlig udviklingsstøtte, nøje overholder disse principper, når de gennemfører deres projekter, og at de øver en gunstig indflydelse på deres partnere i denne henseende.

| 4.6 | Programmerne for udvikling af den institutionelle kapacitet i udviklingslandenes offentlige forvaltninger bør styrke retsstatsprincipperne og bidrage til at forbedre erhvervsklimaet og øge de lokale virksomheders absorptionskapacitet. Disse programmer bør udformes i tæt samarbejde med arbejdsmarkedsparterne og de berørte ngo'er. |
| --- | --- |

4.6

Programmerne for udvikling af den institutionelle kapacitet i udviklingslandenes offentlige forvaltninger bør styrke retsstatsprincipperne og bidrage til at forbedre erhvervsklimaet og øge de lokale virksomheders absorptionskapacitet. Disse programmer bør udformes i tæt samarbejde med arbejdsmarkedsparterne og de berørte ngo'er.

5.   Inddrage den private sektor mere effektivt i udviklingen

| 5.1 | Virksomhedernes organisationer i donorlandene, såsom handelskamre, erhvervsforeninger og -grupperinger, arbejdsgiversammenslutninger og socialøkonomiens organisationer, bør inddrages aktivt i støtteprogrammerne for den private sektor i udviklingslandene i samtlige projektfaser. I dette øjemed bør der udformes et program til støtte for lokale organisationer for små og mellemstore virksomheder, der kunne hjælpe til, at disse virksomheder kunne indhøste erfaringer især inden for markedsføring, integrering i forsyningskæderne, certificering, logistik osv. |
| --- | --- |

5.1

Virksomhedernes organisationer i donorlandene, såsom handelskamre, erhvervsforeninger og -grupperinger, arbejdsgiversammenslutninger og socialøkonomiens organisationer, bør inddrages aktivt i støtteprogrammerne for den private sektor i udviklingslandene i samtlige projektfaser. I dette øjemed bør der udformes et program til støtte for lokale organisationer for små og mellemstore virksomheder, der kunne hjælpe til, at disse virksomheder kunne indhøste erfaringer især inden for markedsføring, integrering i forsyningskæderne, certificering, logistik osv.

| 5.2 | Erhvervsorganisationerne i udviklingslandene har brug for at tilegne sig øget kompetence for at forbedre erhvervsklimaet, styrke demokratiet i deres ledende organer, hverve nye medlemmer og kommunikere aktivt med disse. Udviklingen af deres kapacitet bør støttes via aktiv deltagelse af tilsvarende partnerorganisationer i EU. EU's eksterne bistandsprogrammer bør derfor også finansiere den tekniske bistand, som de europæiske erhvervsorganisationer yder til deres partnere. |
| --- | --- |

5.2

Erhvervsorganisationerne i udviklingslandene har brug for at tilegne sig øget kompetence for at forbedre erhvervsklimaet, styrke demokratiet i deres ledende organer, hverve nye medlemmer og kommunikere aktivt med disse. Udviklingen af deres kapacitet bør støttes via aktiv deltagelse af tilsvarende partnerorganisationer i EU. EU's eksterne bistandsprogrammer bør derfor også finansiere den tekniske bistand, som de europæiske erhvervsorganisationer yder til deres partnere.

| 5.3 | Udviklingen af den private sektor bør omfatte uddannelsesmoduler henvendt til erhvervsdrivende, herunder praktikophold i et mere udviklet land. EØSU opfordrer til, at man undersøger muligheden for at udvide Erasmusprogrammet for unge iværksættere til også at omfatte kandidater fra udviklingslandene, eller at man etablerer et program med lignende målsætninger og afsætter de nødvendige finansielle midler til dets gennemførelse. |
| --- | --- |

5.3

Udviklingen af den private sektor bør omfatte uddannelsesmoduler henvendt til erhvervsdrivende, herunder praktikophold i et mere udviklet land. EØSU opfordrer til, at man undersøger muligheden for at udvide Erasmusprogrammet for unge iværksættere til også at omfatte kandidater fra udviklingslandene, eller at man etablerer et program med lignende målsætninger og afsætter de nødvendige finansielle midler til dets gennemførelse.

| 5.4 | Der bør ydes en bredere støtte til uddannelse og udvikling af viden om de mest centrale teknologier, navnlig henvendt til ufaglærte. Der har længe været mangel på programmer på erhvervsuddannelsesområdet, idet donorlandene fortrinsvis giver stipendier vedrørende videregående uddannelser. Ikke desto mindre har den private sektor, i industrien og i andre sektorer, brug for almindelige faglige kompetencer, der erhverves som led i traditionelle lærlingeuddannelser, og en række arbejdsmæssige vaner, som er nødvendige, når man ansættes af en udenlandsk investor eller en blandet virksomhed. |
| --- | --- |

5.4

Der bør ydes en bredere støtte til uddannelse og udvikling af viden om de mest centrale teknologier, navnlig henvendt til ufaglærte. Der har længe været mangel på programmer på erhvervsuddannelsesområdet, idet donorlandene fortrinsvis giver stipendier vedrørende videregående uddannelser. Ikke desto mindre har den private sektor, i industrien og i andre sektorer, brug for almindelige faglige kompetencer, der erhverves som led i traditionelle lærlingeuddannelser, og en række arbejdsmæssige vaner, som er nødvendige, når man ansættes af en udenlandsk investor eller en blandet virksomhed.

| 5.5 | Udviklingsstøtten bør i stigende grad understøtte nyskabende projekter og nye virksomhedsmodeller, der fremmer inklusion, og som skaber et bredt rum for samarbejde mellem den private sektor og ngo'er. I den forbindelse kan for eksempel nævnes udstationering af frivillige eksperter, der bistår i udviklingen af iværksætteri i udviklingslandene (9). Hvis der blev gjort mere reklame for vellykkede nyskabende og udviklingsfremmende iværksætterprojekter, ville det bidrage til en gensidig udveksling af erfaringer medlemsstaterne imellem. |
| --- | --- |

5.5

Udviklingsstøtten bør i stigende grad understøtte nyskabende projekter og nye virksomhedsmodeller, der fremmer inklusion, og som skaber et bredt rum for samarbejde mellem den private sektor og ngo'er. I den forbindelse kan for eksempel nævnes udstationering af frivillige eksperter, der bistår i udviklingen af iværksætteri i udviklingslandene (9). Hvis der blev gjort mere reklame for vellykkede nyskabende og udviklingsfremmende iværksætterprojekter, ville det bidrage til en gensidig udveksling af erfaringer medlemsstaterne imellem.

| 5.6 | Udvindings- og råstofindustrien bør være genstand for særlig opmærksomhed. Investeringsprojekter bør tage hensyn til udfordringer som f.eks. miljøbeskyttelse, arbejdstagernes sociale vilkår og udviklingens bæredygtighed. De statslige og de lokale myndigheder i modtagerlandet bør fastsætte passende rammebetingelser for hver enkelt aktivitetssektor og sikre sig, at disse bliver overholdt, navnlig med hensyn til skatteforpligtelser. Støtten burde gøre det muligt at udforme en systemisk tilgang, idet der defineres optimale regler, der begrænser den overflødige administrative byrde og forbygger korruptionens udbredelse. |
| --- | --- |

5.6

Udvindings- og råstofindustrien bør være genstand for særlig opmærksomhed. Investeringsprojekter bør tage hensyn til udfordringer som f.eks. miljøbeskyttelse, arbejdstagernes sociale vilkår og udviklingens bæredygtighed. De statslige og de lokale myndigheder i modtagerlandet bør fastsætte passende rammebetingelser for hver enkelt aktivitetssektor og sikre sig, at disse bliver overholdt, navnlig med hensyn til skatteforpligtelser. Støtten burde gøre det muligt at udforme en systemisk tilgang, idet der defineres optimale regler, der begrænser den overflødige administrative byrde og forbygger korruptionens udbredelse.

| 5.7 | Udviklingsstøtten bør fremme et bæredygtigt landbrug og lokale forarbejdningsindustrier, således at forarbejdningen af fødevarer og råstoffer kan forbedres. Landbrugere og småproducenter, der forarbejder landbrugsprodukter, bør tilskyndes til at danne sammenslutninger, ligesom de bør integreres i forsyningskæderne. |
| --- | --- |

5.7

Udviklingsstøtten bør fremme et bæredygtigt landbrug og lokale forarbejdningsindustrier, således at forarbejdningen af fødevarer og råstoffer kan forbedres. Landbrugere og småproducenter, der forarbejder landbrugsprodukter, bør tilskyndes til at danne sammenslutninger, ligesom de bør integreres i forsyningskæderne.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EØSU's udtalelse om "Et værdigt liv for alle: Fattigdomsudryddelse og en bæredygtig udvikling i verden", EUT C 271 af 19.9.2012, s. 144-150.

1

(2)  Jf. EØSU's udtalelser om: EU-Afrika-strategien (2009) EUT C 77 af 31.3.2009, s. 148–156, Handel og fødevaresikkerhed (2010) EUT C 255 af 22.9.2010, s. 1–9, Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer ("2012) EUT C 43 af 15.2.2012, s. 82–88, Forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik: En dagsorden for forandring (meddelelse) / EU's fremtidige tilgang til budgetstøtte til tredjelande (2012), Inddragelse af civilsamfundet i EU's udviklingspolitikker og i udviklingssamarbejdet (2012) EUT C 229 af 31.7.2012, s. 133–139, Social sikring i Den Europæiske Unions udviklingssamarbejde (2013) (endnu ikke offentliggjort i EUT).

2

(3)  Det er kun lykkedes for enkelte industrilande at nå det opstillede mål om at afsætte 0,7 % af deres bruttonationalprodukt til offentlig udviklingsstøtte.

3

(4)  Jf. OECD's rådgivende udvalg for handel og industri (BIAC), "Preliminary Perspectives for the Post-2015 Development Agenda" (Foreløbige perspektiver for udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015), februar 2013.

4

(5)  Den Internationale Faglige Sammenslutning:http://www.ituc-csi.org, Concord:

5

http://www.concordeurope.org, The Donor Committee for Enterprise Development: http://www.enterprise-development.org/page/french

(6)  FN's vejledende principper for erhvervslivet og menneskerettigheder, OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder, gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien, OECD's henstillinger om rettidig omhu og ansvarlig forvaltning af forsyningskæden for mineraler fra konflikt- eller højrisikoområder.

6

(7)  COM(2013) 531 final af 16. juli 2013.

7

(8)  F.eks.: ISO 26000-normen, et FN-initiativ vedrørende seks principper for ansvarlig investering.

8

(9)  Se f.eks. den almennyttige organisation Ex-Change: http://www.ex-change.be.

9

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/6

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Bæredygtig forandring i overgangssamfund« (sonderende udtalelse)

2014/C 67/02

Ordfører: ANDRIS GOBIŅŠ

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 15. april 2013 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Bæredygtig forandring i overgangssamfund".

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Eksterne Forbindelser, som vedtog sin udtalelse den 25. september 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 70 stemmer for, 1 imod og 6 hverken for eller imod:

Den eneste konstant er forandring - Heraklit

1.   Anbefalinger

| 1.1 | EU, dets medlemsstater og dets civilsamfund kan byde på et utroligt bredt erfaringsgrundlag vedrørende overgangsprocesser. Dette erfaringsgrundlag bør udnyttes bedre til at opnå stabilitet ved hjælp af forandringer i Europa, i dets nabolande og i hele verden. |
| --- | --- |

1.1

EU, dets medlemsstater og dets civilsamfund kan byde på et utroligt bredt erfaringsgrundlag vedrørende overgangsprocesser. Dette erfaringsgrundlag bør udnyttes bedre til at opnå stabilitet ved hjælp af forandringer i Europa, i dets nabolande og i hele verden.

| 1.2 | EU spiller en ledende rolle i de igangværende forhandlinger i FN om udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015 og skal slå til lyd for konkrete fremskridt, baseret på solidaritet og sammenhængende politikker. Der bør tages hensyn til nærværende og andre tidligere relevante udtalelser fra EØSU (1). |
| --- | --- |

1.2

EU spiller en ledende rolle i de igangværende forhandlinger i FN om udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015 og skal slå til lyd for konkrete fremskridt, baseret på solidaritet og sammenhængende politikker. Der bør tages hensyn til nærværende og andre tidligere relevante udtalelser fra EØSU (1).

| 1.3 | Overgangsrelaterede erfaringer, som EU selv har indhøstet eller har adgang til, bør anvendes i praksis. EU bør sætte bedre system i sine positive og negative overgangsrelaterede erfaringer, tilgængelige støtteredskaber og data om relevante aktører. Der bør udarbejdes en handlingsplan for brugen af overgangsrelaterede erfaringer i programplanlægningsprocessen. Det europæiske overgangskompendium og andre forslag i nyere EU-dokumenter må straks gøres operationelle. |
| --- | --- |

1.3

Overgangsrelaterede erfaringer, som EU selv har indhøstet eller har adgang til, bør anvendes i praksis. EU bør sætte bedre system i sine positive og negative overgangsrelaterede erfaringer, tilgængelige støtteredskaber og data om relevante aktører. Der bør udarbejdes en handlingsplan for brugen af overgangsrelaterede erfaringer i programplanlægningsprocessen. Det europæiske overgangskompendium og andre forslag i nyere EU-dokumenter må straks gøres operationelle.

| 1.4 | EU's eksterne politik skal gøres stærkere, mere inddragende og åben, effektiv og sammenhængende. Politikken bør sigte mod at fremme menneskerettigheder, grundlæggende friheder (herunder foreningsfriheden og retten til at deltage i fredelige forsamlinger), retsstatsprincipper og hjælpe med at skabe de rette og demokratiske betingelser for, at enkeltpersoner og civilsamfundsorganisationer kan deltage i udformningen af politikker og overvågningen af politikkernes gennemførelse. Der er behov for en langsigtet strategi. |
| --- | --- |

1.4

EU's eksterne politik skal gøres stærkere, mere inddragende og åben, effektiv og sammenhængende. Politikken bør sigte mod at fremme menneskerettigheder, grundlæggende friheder (herunder foreningsfriheden og retten til at deltage i fredelige forsamlinger), retsstatsprincipper og hjælpe med at skabe de rette og demokratiske betingelser for, at enkeltpersoner og civilsamfundsorganisationer kan deltage i udformningen af politikker og overvågningen af politikkernes gennemførelse. Der er behov for en langsigtet strategi.

| 1.5 | Civilsamfundet og det politiske samfund i EU og dets partnerlande skal spille en central rolle. Bl.a. bør partnerskabsaftaler, støtteprogrammer og tilskud ikke godkendes uden en struktureret dialog med civilsamfundet, navnlig det organiserede civilsamfund, i overensstemmelse med EU's partnerskabsprincip. Der bør lægges særlig vægt på dialog med og inddragelse af forskellige samfundsgrupper i partnerlandene, inklusive minoriteter og indbyggere i fjerntliggende egne. |
| --- | --- |

1.5

Civilsamfundet og det politiske samfund i EU og dets partnerlande skal spille en central rolle. Bl.a. bør partnerskabsaftaler, støtteprogrammer og tilskud ikke godkendes uden en struktureret dialog med civilsamfundet, navnlig det organiserede civilsamfund, i overensstemmelse med EU's partnerskabsprincip. Der bør lægges særlig vægt på dialog med og inddragelse af forskellige samfundsgrupper i partnerlandene, inklusive minoriteter og indbyggere i fjerntliggende egne.

| 1.6 | I øjeblikket er mange potentielle initiativtagere til bæredygtig udvikling udelukket fra at modtage EU-støtte på grund af diskriminerende administrative regler. Der er behov for positiv særbehandling (uden plads til manipulation) og et krav om, at partnere med friske overgangserfaringer skal involveres i udviklingsprojekter for at give aktører, der klarer sig dårligere i de aktuelle evalueringer, samme muligheder. Kvaliteten af projekterne og resultaterne må komme i første række. |
| --- | --- |

1.6

I øjeblikket er mange potentielle initiativtagere til bæredygtig udvikling udelukket fra at modtage EU-støtte på grund af diskriminerende administrative regler. Der er behov for positiv særbehandling (uden plads til manipulation) og et krav om, at partnere med friske overgangserfaringer skal involveres i udviklingsprojekter for at give aktører, der klarer sig dårligere i de aktuelle evalueringer, samme muligheder. Kvaliteten af projekterne og resultaterne må komme i første række.

| 1.7 | Der må iværksættes nye samarbejdsmekanismer, og eksisterende samarbejdsmekanismer må udvides - jf. navnlig punkt 3.3.4, 3.3.6, 3.3.7 og 3.3.8., f.eks. kan Twinning, TAIEX og Erasmus+ gøres verdensomspændende, nye platforme for udveksling osv. |
| --- | --- |

1.7

Der må iværksættes nye samarbejdsmekanismer, og eksisterende samarbejdsmekanismer må udvides - jf. navnlig punkt 3.3.4, 3.3.6, 3.3.7 og 3.3.8., f.eks. kan Twinning, TAIEX og Erasmus+ gøres verdensomspændende, nye platforme for udveksling osv.

| 1.8 | Aktører med tilknytning til autoritære regimer og/eller ikke-demokratisk praksis (f.eks. regeringsdrevne ngo'er, gule fagforeninger etc.) bør udelukkes fra at modtage støtte. |
| --- | --- |

1.8

Aktører med tilknytning til autoritære regimer og/eller ikke-demokratisk praksis (f.eks. regeringsdrevne ngo'er, gule fagforeninger etc.) bør udelukkes fra at modtage støtte.

| 1.9 | Generelt set bør et bredt udsnit af samfundet i partnerlandene modtage omfattende støtte. |
| --- | --- |

1.9

Generelt set bør et bredt udsnit af samfundet i partnerlandene modtage omfattende støtte.

| 1.10 | Demokratiske forandringer, bæredygtig udvikling, inklusiv økonomisk vækst og et stabilt marked tillige med øget velfærd og beskæftigelse kan bedst understøttes af god forvaltning og en stærk rettighedsbaseret tilgang. Erfaringerne viser, at et stærkt civilsamfund, især hvis det er organiseret, er den bedste garanti for succes. |
| --- | --- |

1.10

Demokratiske forandringer, bæredygtig udvikling, inklusiv økonomisk vækst og et stabilt marked tillige med øget velfærd og beskæftigelse kan bedst understøttes af god forvaltning og en stærk rettighedsbaseret tilgang. Erfaringerne viser, at et stærkt civilsamfund, især hvis det er organiseret, er den bedste garanti for succes.

2.   Generel baggrund

| 2.1 | EØSU bifalder det brede syn på bæredygtig udvikling. Som bemærket af Rådet for Den Europæiske Union omfatter det aspekter som f.eks. "demokratiske styreformer, menneskerettigheder og retsstatsprincippet, økonomisk og social velfærd samt fred og stabilitet" (2). |
| --- | --- |

2.1

EØSU bifalder det brede syn på bæredygtig udvikling. Som bemærket af Rådet for Den Europæiske Union omfatter det aspekter som f.eks. "demokratiske styreformer, menneskerettigheder og retsstatsprincippet, økonomisk og social velfærd samt fred og stabilitet" (2).

| 2.2 | Overgang kan kort defineres som stabilisering, støtte til demokratiet, opbygning af institutioner og kapacitet, deling af bedste praksis og konsolidering af reformer med henblik på at gøre forandringerne varige. Grundlaget er solidaritet og tiltag fra enkeltpersoner, civilsamfundsorganisationer, regeringer og andre aktører. |
| --- | --- |

2.2

Overgang kan kort defineres som stabilisering, støtte til demokratiet, opbygning af institutioner og kapacitet, deling af bedste praksis og konsolidering af reformer med henblik på at gøre forandringerne varige. Grundlaget er solidaritet og tiltag fra enkeltpersoner, civilsamfundsorganisationer, regeringer og andre aktører.

| 2.3 | EØSU har allerede haft adskillige aspekter vedrørende samarbejde med overgangssamfund på dagsordenen (3). Formålet med denne udtalelse er at gå videre end de eksisterende kilder og afspejle det litauiske EU-rådsformandskabs særlige interesser og det europæiske civilsamfunds generelle interesser (herunder som et bidrag til topmødet i østpartnerskabet i Vilnius i november 2013 og til de europæiske udviklingsdage). |
| --- | --- |

2.3

EØSU har allerede haft adskillige aspekter vedrørende samarbejde med overgangssamfund på dagsordenen (3). Formålet med denne udtalelse er at gå videre end de eksisterende kilder og afspejle det litauiske EU-rådsformandskabs særlige interesser og det europæiske civilsamfunds generelle interesser (herunder som et bidrag til topmødet i østpartnerskabet i Vilnius i november 2013 og til de europæiske udviklingsdage).

| 2.4 | En anden grund til at ajourføre de eksisterende politikker er den nye udvikling i EU's partnerlande. EØSU er fortsat bekymret over bæredygtigheden af udviklingen i flere af EU's naboer mod øst, Euro-Middelhavslandene og andre partnerlande. Der er flere positive forandringer at se i den vestlige Balkanregion (Kroatiens EU-tiltrædelse har mærkbar betydning). |
| --- | --- |

2.4

En anden grund til at ajourføre de eksisterende politikker er den nye udvikling i EU's partnerlande. EØSU er fortsat bekymret over bæredygtigheden af udviklingen i flere af EU's naboer mod øst, Euro-Middelhavslandene og andre partnerlande. Der er flere positive forandringer at se i den vestlige Balkanregion (Kroatiens EU-tiltrædelse har mærkbar betydning).

3.   EU skal sættes bedre i stand til at dele ud af sine erfaringer

En af de primære drivkræfter for bæredygtig udvikling og demokratisk forandring kan være indre motivation og efterspørgsel, understøttet af en klar åben-dør-politik fra EU's side over for alle lande i Europa og andre privilegier for lande og samfund uden for Europa.

3.1   Bedre samordning af EU's overgangsrelaterede politikker

| 3.1.1 | Hvis målet er bæredygtig forandring, bør de forskellige EU-politikker, -programmer og -aktiviteter, der tager sigte på de samme regioner eller politikområder, være bedre samordnede for at skabe mere synergi og opretholde sammenhængen. EU's kapacitet mht. eksterne aktioner trænger fortsat til at blive videreudviklet, så man når et punkt, hvor fælles europæiske værdier og mål effektivt kan understøttes på et egentligt europæisk plan (4). |
| --- | --- |

3.1.1

Hvis målet er bæredygtig forandring, bør de forskellige EU-politikker, -programmer og -aktiviteter, der tager sigte på de samme regioner eller politikområder, være bedre samordnede for at skabe mere synergi og opretholde sammenhængen. EU's kapacitet mht. eksterne aktioner trænger fortsat til at blive videreudviklet, så man når et punkt, hvor fælles europæiske værdier og mål effektivt kan understøttes på et egentligt europæisk plan (4).

| 3.1.2 | "Sammenhængen i udviklingspolitikken" skal sikres og overvåges mere omhyggeligt. Som fastlagt i artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (som ændret med Lissabontraktaten) bør sigtet med udviklingspolitikken være i centrum for politikformuleringen og -gennemførelsen i al lovgivning knyttet til foranstaltninger udadtil og bør derfor udtrykkeligt gennemføres i alle EU-politikker, -programmer og -aktiviteter. Sammenhængen i nye EU-initiativer skal vurderes i samtlige tilfælde. Alle programmer (og evalueringen heraf og de dertil knyttede budgetposter) bør afspejle EU's internationale forpligtelser vedrørende menneskerettigheder og udvikling (herunder FN's fælles aftale om en menneskerettighedsbaseret fremgangsmåde) og bør fokusere på de mest marginaliserede og sårbare grupper. Det er endvidere vigtigt at overvåge, at en positiv udvikling på ét politikområde ikke ledsages af en negativ udvikling på andre områder i overgangsprocessen og forløbet mod EU-integration. |
| --- | --- |

3.1.2

"Sammenhængen i udviklingspolitikken" skal sikres og overvåges mere omhyggeligt. Som fastlagt i artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (som ændret med Lissabontraktaten) bør sigtet med udviklingspolitikken være i centrum for politikformuleringen og -gennemførelsen i al lovgivning knyttet til foranstaltninger udadtil og bør derfor udtrykkeligt gennemføres i alle EU-politikker, -programmer og -aktiviteter. Sammenhængen i nye EU-initiativer skal vurderes i samtlige tilfælde. Alle programmer (og evalueringen heraf og de dertil knyttede budgetposter) bør afspejle EU's internationale forpligtelser vedrørende menneskerettigheder og udvikling (herunder FN's fælles aftale om en menneskerettighedsbaseret fremgangsmåde) og bør fokusere på de mest marginaliserede og sårbare grupper. Det er endvidere vigtigt at overvåge, at en positiv udvikling på ét politikområde ikke ledsages af en negativ udvikling på andre områder i overgangsprocessen og forløbet mod EU-integration.

| 3.1.3 | Der er behov for en fælles platform for at give en brugervenlig oversigt over de eksisterende instrumenter (såsom tilskud, udbud og programmer osv.), der forvaltes af EU eller dets medlemsstater, og som har en direkte eller indirekte ekstern indflydelse. Visse paralleller til eller et vist samarbejde med Dit Europa-portalen bør overvejes. Der skal gøres en indsats for at inddrage oplysninger til mindre (herunder subregionale) organisationer. Andre målgrupper bør være institutionerne i EU's medlemsstater og overgangssamfundene. Platformen bør understøttes ved hjælp af f.eks. et nyhedsbrev eller en Twitterkonto. |
| --- | --- |

3.1.3

Der er behov for en fælles platform for at give en brugervenlig oversigt over de eksisterende instrumenter (såsom tilskud, udbud og programmer osv.), der forvaltes af EU eller dets medlemsstater, og som har en direkte eller indirekte ekstern indflydelse. Visse paralleller til eller et vist samarbejde med Dit Europa-portalen bør overvejes. Der skal gøres en indsats for at inddrage oplysninger til mindre (herunder subregionale) organisationer. Andre målgrupper bør være institutionerne i EU's medlemsstater og overgangssamfundene. Platformen bør understøttes ved hjælp af f.eks. et nyhedsbrev eller en Twitterkonto.

| 3.1.4 | EU bør stile efter at samle, koordinere og skabe synergier mellem EU's og dets medlemsstaters aktiviteter i partnerlandene og undgå overdreven intern konkurrence. Medlemsstater kunne eventuelt overveje at dele ansvaret og udvikle fælles eksterne samarbejdsformer (overgangskoordinatorer, oversættelsescentre, juridisk bistandscentre, uddannelsesinstitutioner osv.) på deres eget område eller i partnerlandene. |
| --- | --- |

3.1.4

EU bør stile efter at samle, koordinere og skabe synergier mellem EU's og dets medlemsstaters aktiviteter i partnerlandene og undgå overdreven intern konkurrence. Medlemsstater kunne eventuelt overveje at dele ansvaret og udvikle fælles eksterne samarbejdsformer (overgangskoordinatorer, oversættelsescentre, juridisk bistandscentre, uddannelsesinstitutioner osv.) på deres eget område eller i partnerlandene.

3.2   Inddragelse af alle interessenter som en forudsætning for forandringernes bæredygtighed

| 3.2.1 | Mekanismerne til gennemførelse af EU's eksterne politik skal gøres så vidtfavnende, gennemsigtige og demokratiske som muligt for at sikre fælles opbakning til udvikling og samarbejde. For øjeblikket kan der konstateres mangler. Partnerskabsprincippets potentiale til at forene civilsamfundet og de offentlige myndigheder bør undersøges, f.eks. som en forudsætning for at modtage tilskud. |
| --- | --- |

3.2.1

Mekanismerne til gennemførelse af EU's eksterne politik skal gøres så vidtfavnende, gennemsigtige og demokratiske som muligt for at sikre fælles opbakning til udvikling og samarbejde. For øjeblikket kan der konstateres mangler. Partnerskabsprincippets potentiale til at forene civilsamfundet og de offentlige myndigheder bør undersøges, f.eks. som en forudsætning for at modtage tilskud.

| 3.2.2 | Tæt og helst struktureret inddragelse af repræsentanter for civilsamfundet og det politiske samfund er en forudsætning for et langsigtet engagement i reformer. Jf. bl.a. punkt 1.5. Det er nødvendigt at inddrage civilsamfundsorganisationerne, inklusive arbejdsmarkedets parter fra både EU og partnerlandene, i planlægningen og gennemførelsen af alle udviklings- og samarbejdsaktiviteter. Eksisterende partnerskaber skal styrkes, og nye skal fremmes. |
| --- | --- |

3.2.2

Tæt og helst struktureret inddragelse af repræsentanter for civilsamfundet og det politiske samfund er en forudsætning for et langsigtet engagement i reformer. Jf. bl.a. punkt 1.5. Det er nødvendigt at inddrage civilsamfundsorganisationerne, inklusive arbejdsmarkedets parter fra både EU og partnerlandene, i planlægningen og gennemførelsen af alle udviklings- og samarbejdsaktiviteter. Eksisterende partnerskaber skal styrkes, og nye skal fremmes.

| 3.2.3 | EØSU ønsker at bidrage, og dets partnere i hele verden er en værdifuld ressource, og det samme gælder eksisterende regelmæssige fora. |
| --- | --- |

3.2.3

EØSU ønsker at bidrage, og dets partnere i hele verden er en værdifuld ressource, og det samme gælder eksisterende regelmæssige fora.

| 3.2.4 | EU må øge sin indsats for at udvikle kapaciteten hos aktørerne i såvel EU som partnerlandene. Dette kan ske ved hjælp af økonomisk støtte, erfaringsudveksling, foranstaltning af almen og faglig uddannelse og andre midler eller programmer. |
| --- | --- |

3.2.4

EU må øge sin indsats for at udvikle kapaciteten hos aktørerne i såvel EU som partnerlandene. Dette kan ske ved hjælp af økonomisk støtte, erfaringsudveksling, foranstaltning af almen og faglig uddannelse og andre midler eller programmer.

| 3.2.5 | Forskellige regerings- og ikke-statslige aktører – såvel i EU som i partnerlandene – bør sikres lige deltagelsesmuligheder. Enhver form for vedvarende direkte og indirekte diskrimination bør fjernes, inklusive overdrevne restriktioner på at kunne komme med i betragtning; projektstørrelse og tekniske krav; diskrimination i administrative bestemmelser, inklusive forskelle i aflønning og/eller beskatning af eksperter, som arbejder på det samme projekt; krav til medfinansiering (problemer med accept af bidrag i naturalier); national lobbyvirksomhed, der skævvrider resultaterne osv. (5) Jf. punkt 1.6. |
| --- | --- |

3.2.5

Forskellige regerings- og ikke-statslige aktører – såvel i EU som i partnerlandene – bør sikres lige deltagelsesmuligheder. Enhver form for vedvarende direkte og indirekte diskrimination bør fjernes, inklusive overdrevne restriktioner på at kunne komme med i betragtning; projektstørrelse og tekniske krav; diskrimination i administrative bestemmelser, inklusive forskelle i aflønning og/eller beskatning af eksperter, som arbejder på det samme projekt; krav til medfinansiering (problemer med accept af bidrag i naturalier); national lobbyvirksomhed, der skævvrider resultaterne osv. (5) Jf. punkt 1.6.

| 3.2.6 | Det enogtyvende århundredes teknologiske muligheder, herunder e-forvaltning, bør i højere grad anvendes og fremmes med henblik på dialog og inddragelse. Der kan eventuelt udarbejdes en opgraderet særlig udgave af det demokratifremmende program |
| --- | --- |

3.2.6

Det enogtyvende århundredes teknologiske muligheder, herunder e-forvaltning, bør i højere grad anvendes og fremmes med henblik på dialog og inddragelse. Der kan eventuelt udarbejdes en opgraderet særlig udgave af det demokratifremmende program

3.3   Yderligere forslag til EU-programmer og -tiltag

| 3.3.1 | Det nuværende system med adgang til direkte og indirekte bistand og støtte fra EU kritiseres ofte for at være unødvendigt indviklet. EØSU bifalder de bebudede planer om at forenkle og strømline EU's eksterne finansieringsinstrumenter, herunder det europæiske naboskabsinstrument, fra 2014 og fremover og går ind for sammenlægningen af midler. |
| --- | --- |

3.3.1

Det nuværende system med adgang til direkte og indirekte bistand og støtte fra EU kritiseres ofte for at være unødvendigt indviklet. EØSU bifalder de bebudede planer om at forenkle og strømline EU's eksterne finansieringsinstrumenter, herunder det europæiske naboskabsinstrument, fra 2014 og fremover og går ind for sammenlægningen af midler.

| 3.3.2 | Kvalitet i højsædet. Specifik overgangsrelateret ekspertise og evne til at forstå og tilpasse sig partnerlandets behov bør underkastes en objektiv vurdering og bør tillægges større vægt end tidligere erfaringer med gennemførelse af EU-projekter. |
| --- | --- |

3.3.2

Kvalitet i højsædet. Specifik overgangsrelateret ekspertise og evne til at forstå og tilpasse sig partnerlandets behov bør underkastes en objektiv vurdering og bør tillægges større vægt end tidligere erfaringer med gennemførelse af EU-projekter.

| 3.3.3 | EU's eksisterende overgangserfaringer skal udnyttes bedre i forbindelse med udviklingen af EU's eksterne politikker (inklusive udviklingspolitikker) (6). Successer og indhøstede erfaringer bør være sat helt i system og bør analyseres indgående. Der må gøres brug af konklusionerne, de må operationaliseres fuldt ud og indarbejdes i programmeringen. Der er brug for en håndgribelig opfølgning, når man bl.a. bygger på denne viden i forbindelse med udformning af operationelle programmer og vurdering og tildeling af projekttilskud og størrelse osv. |
| --- | --- |

3.3.3

EU's eksisterende overgangserfaringer skal udnyttes bedre i forbindelse med udviklingen af EU's eksterne politikker (inklusive udviklingspolitikker) (6). Successer og indhøstede erfaringer bør være sat helt i system og bør analyseres indgående. Der må gøres brug af konklusionerne, de må operationaliseres fuldt ud og indarbejdes i programmeringen. Der er brug for en håndgribelig opfølgning, når man bl.a. bygger på denne viden i forbindelse med udformning af operationelle programmer og vurdering og tildeling af projekttilskud og størrelse osv.

| 3.3.4 | Et europæisk overgangskompendium bør gøres operationelt, bl.a. med henblik på programplanlægningen, og udvides med en database over eksperter med overgangserfaringer fra såvel den statslige som ikke-statslige sektor. Det bør gøres attraktivt for partnere at lede efter eksperter, og det bør fremmes bredt, især i partnerlande. Kommissionen og EU Udenrigstjenesten bør udarbejde en tjekliste for EU-delegationerne om brugen af kompendiet ved programplanlægningen (det kunne f.eks. gøres til en obligatorisk kilde til information for eksperter, der deltager i EU-aktiviteter). |
| --- | --- |

3.3.4

Et europæisk overgangskompendium bør gøres operationelt, bl.a. med henblik på programplanlægningen, og udvides med en database over eksperter med overgangserfaringer fra såvel den statslige som ikke-statslige sektor. Det bør gøres attraktivt for partnere at lede efter eksperter, og det bør fremmes bredt, især i partnerlande. Kommissionen og EU Udenrigstjenesten bør udarbejde en tjekliste for EU-delegationerne om brugen af kompendiet ved programplanlægningen (det kunne f.eks. gøres til en obligatorisk kilde til information for eksperter, der deltager i EU-aktiviteter).

| 3.3.5 | Kommissionen bør udarbejde en handlingsplan for bedre udnyttelse af EU's omfattende overgangserfaringer i programplanlægningen. Det ville medvirke til at sikre systematisk udnyttelse af erfaringerne på alle relevante områder. Kommissionen bør tillige afsætte tilstrækkelige administrative ressourcer til gennemførelsen af en sådan plan. |
| --- | --- |

3.3.5

Kommissionen bør udarbejde en handlingsplan for bedre udnyttelse af EU's omfattende overgangserfaringer i programplanlægningen. Det ville medvirke til at sikre systematisk udnyttelse af erfaringerne på alle relevante områder. Kommissionen bør tillige afsætte tilstrækkelige administrative ressourcer til gennemførelsen af en sådan plan.

| 3.3.6 | I betragtning af at der allerede findes en lang række redskaber, der kan bruges til at dele overgangserfaringer, vil det være hensigtsmæssigt, at Kommissionen sikrer en tværgående forvaltning heraf med henblik på at samle og præsentere erfaringerne ét sted, f.eks. under en paraplyplatform eller -struktur. |
| --- | --- |

3.3.6

I betragtning af at der allerede findes en lang række redskaber, der kan bruges til at dele overgangserfaringer, vil det være hensigtsmæssigt, at Kommissionen sikrer en tværgående forvaltning heraf med henblik på at samle og præsentere erfaringerne ét sted, f.eks. under en paraplyplatform eller -struktur.

| 3.3.7 | Man bør overveje at udvide EU's efterspørgselsstyrede ekspertfaciliteter som SOCIEUX og MIEUX. Disse faciliteter er fremragende redskaber, når der hurtigt skal opfyldes behov i partnerlande. Det geografiske anvendelsesområde for eksisterende behovsbaserede erfaringsudvekslingsmekanismer og andre programmer, navnlig TAIEX, Twinning, Erasmus+, skal åbnes op på verdensplan (først og fremmest for AVS-landene), uden dog at reducere de planlagte midler til projekter fra nuværende stater inden for programmerne. |
| --- | --- |

3.3.7

Man bør overveje at udvide EU's efterspørgselsstyrede ekspertfaciliteter som SOCIEUX og MIEUX. Disse faciliteter er fremragende redskaber, når der hurtigt skal opfyldes behov i partnerlande. Det geografiske anvendelsesområde for eksisterende behovsbaserede erfaringsudvekslingsmekanismer og andre programmer, navnlig TAIEX, Twinning, Erasmus+, skal åbnes op på verdensplan (først og fremmest for AVS-landene), uden dog at reducere de planlagte midler til projekter fra nuværende stater inden for programmerne.

| 3.3.8 | Der bør lanceres en bilateral eller trilateral ngo-samarbejdsmodel med deltagelse af mindst én partner fra hhv. EU-15, EU-13 og et udviklings- eller overgangsland (7). Erfaringsudveksling blandt repræsentanter for den private sektor bør ligeledes støttes. |
| --- | --- |

3.3.8

Der bør lanceres en bilateral eller trilateral ngo-samarbejdsmodel med deltagelse af mindst én partner fra hhv. EU-15, EU-13 og et udviklings- eller overgangsland (7). Erfaringsudveksling blandt repræsentanter for den private sektor bør ligeledes støttes.

| 3.3.9 | Den Europæiske Udviklingsfond bør være mere venligt indstillet over for at dele ud af EU-medlemsstaternes nyere overgangserfaringer. |
| --- | --- |

3.3.9

Den Europæiske Udviklingsfond bør være mere venligt indstillet over for at dele ud af EU-medlemsstaternes nyere overgangserfaringer.

| 3.3.10 | For at omdanne deres erfaringer til effektiv støtte til overgang er EU og dets medlemsstater nødt til at sikre tilstrækkelige midler og offentlig støtte. Derudover gentager EØSU, at overgang og enkeltpersoners, civilsamfundets og statens roller skal indgå som et af aspekterne af det europæiske år for udvikling i 2015. |
| --- | --- |

3.3.10

For at omdanne deres erfaringer til effektiv støtte til overgang er EU og dets medlemsstater nødt til at sikre tilstrækkelige midler og offentlig støtte. Derudover gentager EØSU, at overgang og enkeltpersoners, civilsamfundets og statens roller skal indgå som et af aspekterne af det europæiske år for udvikling i 2015.

4.   Støtte til bæredygtige demokratiske reformer og udvikling

EU-medlemsstaternes seneste og omfattende overgangserfaringer får stadig større betydning og anvendes i stigende omfang uden for EU's nabolande, med et stigende brug af en "efterspørgselsbaseret tilgang". Det bør være en prioritet for EU at støtte demokratiet.

4.1   EU's særlige rolle i de forskellige overgangsfaser

| 4.1.1 | En nødvendig forudsætning for bæredygtig udvikling er, at der skabes den bredest mulige tilslutning i partnerlandenes samfund. Det er afgørende, at der er støtte til demokrati, god forvaltning, grundlæggende friheder (herunder foreningsfriheden og retten til at deltage i fredelige forsamlinger, ytringsfriheden, mediernes uafhængighed osv.), folkeoplysning og ikke-formel og uformel læring, retfærdighed og social retfærdighed inden for alle kredse og på alle planer. |
| --- | --- |

4.1.1

En nødvendig forudsætning for bæredygtig udvikling er, at der skabes den bredest mulige tilslutning i partnerlandenes samfund. Det er afgørende, at der er støtte til demokrati, god forvaltning, grundlæggende friheder (herunder foreningsfriheden og retten til at deltage i fredelige forsamlinger, ytringsfriheden, mediernes uafhængighed osv.), folkeoplysning og ikke-formel og uformel læring, retfærdighed og social retfærdighed inden for alle kredse og på alle planer.

| 4.1.2 | Der bør sættes større fokus på effektivitet og resultater i forbindelse med politikker og projekter. Projekter bør ledsages af administrative og operationelle programmer og støtteforanstaltninger til enkeltpersoner. Der kan ikke opnås effektivitet uden forbedret koordination i partnerlandene. Der bør tilbydes støtte og rådgivning til planlægning. |
| --- | --- |

4.1.2

Der bør sættes større fokus på effektivitet og resultater i forbindelse med politikker og projekter. Projekter bør ledsages af administrative og operationelle programmer og støtteforanstaltninger til enkeltpersoner. Der kan ikke opnås effektivitet uden forbedret koordination i partnerlandene. Der bør tilbydes støtte og rådgivning til planlægning.

| 4.1.3 | Ikke-diskrimination, ligebehandling og proaktiv inddragelse af EU's partnere og deres enkelte samfundsmedlemmer (inklusive grupper som f.eks. kvinder, minoriteter osv.) er vigtige generelle principper og en forudsætning for EU's troværdighed. Differentiering af politikker afhængigt af partnerlandets krav er naturligvis bydende nødvendig og skal forbedres. Samtidig bør EU ikke være mere eftergivende over for "strategisk vigtige" lande bare pga. nogle snævre interesser, som ikke har noget med bæredygtig udvikling at gøre. Overholdelse af menneskerettigheder er et område, hvor EU og dets partnere er nødt til at arbejde sammen. |
| --- | --- |

4.1.3

Ikke-diskrimination, ligebehandling og proaktiv inddragelse af EU's partnere og deres enkelte samfundsmedlemmer (inklusive grupper som f.eks. kvinder, minoriteter osv.) er vigtige generelle principper og en forudsætning for EU's troværdighed. Differentiering af politikker afhængigt af partnerlandets krav er naturligvis bydende nødvendig og skal forbedres. Samtidig bør EU ikke være mere eftergivende over for "strategisk vigtige" lande bare pga. nogle snævre interesser, som ikke har noget med bæredygtig udvikling at gøre. Overholdelse af menneskerettigheder er et område, hvor EU og dets partnere er nødt til at arbejde sammen.

| 4.1.4 | EU-repræsentanter skal fungere som både "koordinatorer/formidlere" (ved at analysere lokale behov og støtte/fremme dialog mellem lokale interessenter) og "eksperter" (ved at dele ud af deres tidligere erfaringer og formidle hidtidige erfaringer med overgangsarbejde). |
| --- | --- |

4.1.4

EU-repræsentanter skal fungere som både "koordinatorer/formidlere" (ved at analysere lokale behov og støtte/fremme dialog mellem lokale interessenter) og "eksperter" (ved at dele ud af deres tidligere erfaringer og formidle hidtidige erfaringer med overgangsarbejde).

| 4.1.5 | Et bredt udsnit af samfundet i partnerlandene bør modtage omfattende støtte. For øjeblikket ses regeringsinstitutioner og i visse tilfælde civilsamfundsorganisationer (inklusive arbejdsmarkedets parter), unge og forskere som den vigtigste målgruppe for EU-støtte. Bæredygtig udvikling og demokratisk forandring kræver omfattende støtte og tæt samarbejde med "ambassadører", "motorer/ledere" eller "frontfigurer for varig forandring" fra civilsamfundets side, dets ledere og netværk, men det er også nødt til at gå et skridt længere. Der er behov for almen, bredt tilgængelig og synlig støtte til partnerne og deres samfund. EU's integration af og støtte til dets nabolande skal ikke ses som en gevinst for nogle få udvalgte. Synlige forbedringer på områder såsom uddannelse og forskning (inklusive reformer af faglige uddannelser, aktiviteter for børn osv. (8)), lavemissionsøkonomi, infrastruktur og offentlige tjenesteydelser (inklusive ikt, sundhed, legepladser osv.), anstændigt arbejde og lige beskæftigelsesmuligheder, ligestilling mellem kønnene, støtte til socialt og økonomisk sårbare grupper og oprindelige befolkningsgrupper, sociale bevægelser samt gunstige vilkår for erhvervsudvikling (inklusive styrkelse og inddragelse af arbejdsmarkedets parter (9)), osv. vil fremme forandringer og en større opbakning til en proeuropæisk linje. |
| --- | --- |

4.1.5

Et bredt udsnit af samfundet i partnerlandene bør modtage omfattende støtte. For øjeblikket ses regeringsinstitutioner og i visse tilfælde civilsamfundsorganisationer (inklusive arbejdsmarkedets parter), unge og forskere som den vigtigste målgruppe for EU-støtte. Bæredygtig udvikling og demokratisk forandring kræver omfattende støtte og tæt samarbejde med "ambassadører", "motorer/ledere" eller "frontfigurer for varig forandring" fra civilsamfundets side, dets ledere og netværk, men det er også nødt til at gå et skridt længere. Der er behov for almen, bredt tilgængelig og synlig støtte til partnerne og deres samfund. EU's integration af og støtte til dets nabolande skal ikke ses som en gevinst for nogle få udvalgte. Synlige forbedringer på områder såsom uddannelse og forskning (inklusive reformer af faglige uddannelser, aktiviteter for børn osv. (8)), lavemissionsøkonomi, infrastruktur og offentlige tjenesteydelser (inklusive ikt, sundhed, legepladser osv.), anstændigt arbejde og lige beskæftigelsesmuligheder, ligestilling mellem kønnene, støtte til socialt og økonomisk sårbare grupper og oprindelige befolkningsgrupper, sociale bevægelser samt gunstige vilkår for erhvervsudvikling (inklusive styrkelse og inddragelse af arbejdsmarkedets parter (9)), osv. vil fremme forandringer og en større opbakning til en proeuropæisk linje.

| 4.1.6 | I lande med et demokratisk underskud er det muligt, at midler, der stilles til rådighed for eller via officielle institutioner, ikke anvendes til sociale formål, men til at støtte regimet, og at ægte demokratiske civilsamfundsorganisationer ikke gives en chance for at søge om støtte. Etableringen af Den Europæiske Demokratifond er uden tvivl et vigtigt og tiltrængt skridt. Disse vidtrækkende problemer kan dog ikke løses af denne fond alene. En del af løsningen ligger i en "omfattende kortlægning af civilsamfundsorganisationerne" og de andre støttemodtagere i regionen (10). Græsrødder/det uformelle civilsamfund og initiativer skal også støttes i videre omfang – adskillige EU-medlemsstater har erfaringer med fleksibel projektfinansiering. Samtidig skal man øge den procentdel af støtten, der uddeles via civilsamfundet, navnlig når der er tale om autoritære regimer. |
| --- | --- |

4.1.6

I lande med et demokratisk underskud er det muligt, at midler, der stilles til rådighed for eller via officielle institutioner, ikke anvendes til sociale formål, men til at støtte regimet, og at ægte demokratiske civilsamfundsorganisationer ikke gives en chance for at søge om støtte. Etableringen af Den Europæiske Demokratifond er uden tvivl et vigtigt og tiltrængt skridt. Disse vidtrækkende problemer kan dog ikke løses af denne fond alene. En del af løsningen ligger i en "omfattende kortlægning af civilsamfundsorganisationerne" og de andre støttemodtagere i regionen (10). Græsrødder/det uformelle civilsamfund og initiativer skal også støttes i videre omfang – adskillige EU-medlemsstater har erfaringer med fleksibel projektfinansiering. Samtidig skal man øge den procentdel af støtten, der uddeles via civilsamfundet, navnlig når der er tale om autoritære regimer.

| 4.1.7 | Det er også nødvendigt med særlig fokus på overgangssituationen i landene syd og øst for Middelhavet, hvor demokratiet, menneskerettighederne og kvinders rettigheder er alvorligt truede, og på behovet for at sikre langt mere støtte fra EU til civilsamfundet og kvindeorganisationer |
| --- | --- |

4.1.7

Det er også nødvendigt med særlig fokus på overgangssituationen i landene syd og øst for Middelhavet, hvor demokratiet, menneskerettighederne og kvinders rettigheder er alvorligt truede, og på behovet for at sikre langt mere støtte fra EU til civilsamfundet og kvindeorganisationer

| 4.1.8 | Generelt set skal EU omhyggeligt analysere og tilpasse sig sine partnerlandes forskellige absorptionsevner og særlige træk. |
| --- | --- |

4.1.8

Generelt set skal EU omhyggeligt analysere og tilpasse sig sine partnerlandes forskellige absorptionsevner og særlige træk.

| 4.1.9 | EU skal dele ud af sine erfaringer med, hvordan man kan sikre fortsat ekstern og intern støtte til udvikling, til bl.a. civilsamfundet, når man har overstået de første overgangsfaser og opnået rimelig velfærd. |
| --- | --- |

4.1.9

EU skal dele ud af sine erfaringer med, hvordan man kan sikre fortsat ekstern og intern støtte til udvikling, til bl.a. civilsamfundet, når man har overstået de første overgangsfaser og opnået rimelig velfærd.

4.2   Inklusiv vækst – erhvervslivets og beskæftigelsens rolle i overgangssamfund

| 4.2.1 | Inklusiv økonomisk vækst og et stabilt marked tillige med øget velfærd og beskæftigelse samt intelligent økonomisk liberalisering er nødt til at spille en central rolle i overgangssamfundenes udvikling (i tråd med tanken om "økonomisk overgang" i diskussionerne om tiden efter 2015). Et trygt og imødekommende investeringsklima skal fremmes og beskyttes ved hjælp af internationale aftaler inden for multilaterale rammer som WTO, OECD osv. |
| --- | --- |

4.2.1

Inklusiv økonomisk vækst og et stabilt marked tillige med øget velfærd og beskæftigelse samt intelligent økonomisk liberalisering er nødt til at spille en central rolle i overgangssamfundenes udvikling (i tråd med tanken om "økonomisk overgang" i diskussionerne om tiden efter 2015). Et trygt og imødekommende investeringsklima skal fremmes og beskyttes ved hjælp af internationale aftaler inden for multilaterale rammer som WTO, OECD osv.

| 4.2.2 | Nøglen til bæredygtighed er retsstatsprincipperne og et uafhængigt retssystem, der ikke kan undergraves af korruption eller diktatur. Uafhængige civilsamfundsorganisationer, der ikke udsættes for intimidering, adgang til information, social beskyttelse og muligheder for anstændig beskæftigelse, videnskabeligt og teknisk samarbejde, energieffektivitet/-uafhængighed og miljøbeskyttelse er alt sammen af afgørende betydning. |
| --- | --- |

4.2.2

Nøglen til bæredygtighed er retsstatsprincipperne og et uafhængigt retssystem, der ikke kan undergraves af korruption eller diktatur. Uafhængige civilsamfundsorganisationer, der ikke udsættes for intimidering, adgang til information, social beskyttelse og muligheder for anstændig beskæftigelse, videnskabeligt og teknisk samarbejde, energieffektivitet/-uafhængighed og miljøbeskyttelse er alt sammen af afgørende betydning.

| 4.2.3 | Handelsbetingelserne skal forbedres, og der skal i givet fald gøres brug af vidtgående og brede frihandelsaftaler, som sigter mod at række "ind på den anden side af grænserne" for at fremme en stabil tilnærmelse til EU, hvad angår regler, principper og standarder i tekniske forskrifter – og deres gennemførelse. Målet for EU's partnere bør være stærke og inklusive økonomier, som støt mindsker deres afhængighed af hjælp udefra, og dette er endnu et område, hvor erfaringsudveksling er afgørende. |
| --- | --- |

4.2.3

Handelsbetingelserne skal forbedres, og der skal i givet fald gøres brug af vidtgående og brede frihandelsaftaler, som sigter mod at række "ind på den anden side af grænserne" for at fremme en stabil tilnærmelse til EU, hvad angår regler, principper og standarder i tekniske forskrifter – og deres gennemførelse. Målet for EU's partnere bør være stærke og inklusive økonomier, som støt mindsker deres afhængighed af hjælp udefra, og dette er endnu et område, hvor erfaringsudveksling er afgørende.

| 4.2.4 | Dialog med og støtte til uafhængige virksomheder (såvel som fagforeninger og andre civilsamfundsorganisationer) skal prioriteres højt, når der er tale om autoritære regimer. Under alle omstændigheder bør SMV'er sikres en mere fremtrædende rolle som drivkræfter for bæredygtighed, retsstatsprincipper og økonomisk udvikling. Udenlandske investeringsudvalg eller andre civilsamfundspartnere kan spille en supplerende rolle. |
| --- | --- |

4.2.4

Dialog med og støtte til uafhængige virksomheder (såvel som fagforeninger og andre civilsamfundsorganisationer) skal prioriteres højt, når der er tale om autoritære regimer. Under alle omstændigheder bør SMV'er sikres en mere fremtrædende rolle som drivkræfter for bæredygtighed, retsstatsprincipper og økonomisk udvikling. Udenlandske investeringsudvalg eller andre civilsamfundspartnere kan spille en supplerende rolle.

4.3   Yderligere bemærkninger om internationale udviklingspartnerskaber

| 4.3.1 | EØSU og andre organer har allerede påpeget behovet for et tæt og effektivt samarbejde mellem EU, FN og andre internationale organisationer om udviklingsdagsordenen for tiden efter 2015. |
| --- | --- |

4.3.1

EØSU og andre organer har allerede påpeget behovet for et tæt og effektivt samarbejde mellem EU, FN og andre internationale organisationer om udviklingsdagsordenen for tiden efter 2015.

| 4.3.2 | EU skal også tage højde for den seneste udvikling, herunder oprettelsen af det åbne regeringspartnerskab (et initiativ, som har særlig relevans for EØSU, og som afspejler det førnævnte partnerskabsprincip). Det planlagte transatlantiske handels- og investeringspartnerskab og andre sådanne aftaler skal nøje planlægges og overvåges med hensyn til deres indvirkning på udviklingssamarbejde og overgangsprocesser. |
| --- | --- |

4.3.2

EU skal også tage højde for den seneste udvikling, herunder oprettelsen af det åbne regeringspartnerskab (et initiativ, som har særlig relevans for EØSU, og som afspejler det førnævnte partnerskabsprincip). Det planlagte transatlantiske handels- og investeringspartnerskab og andre sådanne aftaler skal nøje planlægges og overvåges med hensyn til deres indvirkning på udviklingssamarbejde og overgangsprocesser.

| 4.3.3 | Globale private virksomheder og udenlandske investorer, der deler EU's værdier, spiller en rolle og indeholder et potentiale, som bør udnyttes bedre og udvides, ligeledes med hensyn til overholdelse af grundlæggende økonomiske og sociale rettigheder.. |
| --- | --- |

4.3.3

Globale private virksomheder og udenlandske investorer, der deler EU's værdier, spiller en rolle og indeholder et potentiale, som bør udnyttes bedre og udvides, ligeledes med hensyn til overholdelse af grundlæggende økonomiske og sociale rettigheder..

| 4.3.4 | Der bør planlægges en undersøgelse, der skal se på globale fondes og civilsamfundsorganisationers bedste praksis og de redskaber, de anvender i overgangslande. |
| --- | --- |

4.3.4

Der bør planlægges en undersøgelse, der skal se på globale fondes og civilsamfundsorganisationers bedste praksis og de redskaber, de anvender i overgangslande.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Navnlig EØSU's udtalelse om Et værdigt liv for alle: Fattigdomsudryddelse og en bæredygtig udvikling i verden, 23. maj 2013, og andre relevante udtalelser.

1

Et værdigt liv for alle: Fattigdomsudryddelse og en bæredygtig udvikling i verden

(2)  Konklusionerne fra den 3218. samling i Rådet (udenrigsanliggender) (31.1.2013), pkt. 19.

2

(3)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.eesc-opinions-highlights.

3

(4)  EØSU's udtalelse om EU's rolle i og forbindelser til Centralasien og civilsamfundets bidrag, EUT C 248 af 28.8.2011.

4

EU's rolle i og forbindelser til Centralasien og civilsamfundets bidrag

(5)  F.eks. anbefales Europa-Parlamentets undersøgelse EXPO/B/AFET/2012/32(2012).

5

(6)  Konklusionerne fra den 3218. samling i Rådet (udenrigsanliggender) (31.1.2013), pkt. 19.

6

(7)  EØSU's udtalelse om En ny tilgang til nabolande i forandring,
  EUT C 43 af 15.2.2012.

7

En ny tilgang til nabolande i forandring,

(8)  F.eks. EØSU's udtalelse om Forbindelserne med Centralasien: EU's rolle og civilsamfundets bidrag, EUT C 248 af 28.8.2011.

8

Forbindelserne med Centralasien: EU's rolle og civilsamfundets bidrag

(9)  EØSU's udtalelse om En ny tilgang til nabolande i forandring, EUT C 43 af 15.2.2012.

9

En ny tilgang til nabolande i forandring

(10)  EØSU's udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA II) og om et europæisk naboskabsinstrument,
  EUT C 11 af 15.1.2013, s. 80: se ligeledes Informationsrapport om Civilsamfundets rolle i gennemførelsen af partnerskabet for demokrati og fælles velstand med det sydlige Middelhavsområde (REX/356).

10

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA II) og om et europæisk naboskabsinstrument,

Informationsrapport om Civilsamfundets rolle i gennemførelsen af partnerskabet for demokrati og fælles velstand med det sydlige Middelhavsområde

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/11

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Det Europæiske Volontørkorps for Humanitær Bistand: muliggøre og tilskynde til deltagelse af borgere fra alle EU's medlemsstater« (sonderende udtalelse på anmodning af det litauiske formandskab)

2014/C 67/03

Ordfører: Giuseppe IULIANO

Det litauiske formandskab besluttede den 15. april 2013 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Det Europæiske Volontørkorps for Humanitær Bistand: muliggøre og tilskynde til deltagelse af borgere fra alle EU's medlemsstater"

(sonderende udtalelse på anmodning af det litauiske formandskab).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Eksterne Forbindelser, som vedtog sin udtalelse den 25. september 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 110 stemmer for og 2 hverken for eller imod:

Indledning

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg har lige siden sin oprettelse udvist særlig interesse for det frivillige arbejde, idet borgerne her har mulighed for i praksis at gøre en indsats for solidaritet, social samhørighed og forbedring af de samfund, hvori de arbejder frivilligt. Det frivillige arbejde siges at være udtryk for "et samfunds overskud af god vilje" og er et håndgribeligt udtryk for de værdier, som Den Europæiske Union bygger på.

I flere udtalelser har EØSU beskæftiget sig med spørgsmål vedrørende frivilligt arbejde både på nationalt plan og i forbindelse med grænseoverskridende aktioner i EU, og EØSU var således den første EU-institution, som foreslog at indføre det europæiske år for frivilligt arbejde. EØSU har ligeledes udarbejdet udtalelser om civilsamfundets rolle i EU's eksterne aktiviteter og i udviklingssamarbejdet.

Da der i traktaten om EU's funktionsmåde i artikel 124, stk. 5, er indføjet et specifikt grundlag for oprettelsen af Det Europæiske Volontørkorps for Humanitær Bistand (EVHAC), som senere skiftede navn til "EU Aid Volunteers"-initiativet (volontører til EU's humanitære bistandsaktiviteter), og da den procedure, der skal munde ud i vedtagelsen af en forordning om gennemførelsen af dette initiativ, er indledt, bør EØSU nu fastlægge en holdning, som gør det muligt at indarbejde civilsamfundets standpunkter i denne forordning og dens senere gennemførelse.

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU ser positivt på oprettelsen af Det Europæiske Volontørkorps for Humanitær Bistand (EVHAC) eller "EU Aid Volunteers", da det kan fremme EU-borgernes deltagelse på det humanitære område, især via civilsamfundets organisationer, såsom de specialiserede ikke-statslige organisationer (ngo'er). |
| --- | --- |

1.1

EØSU ser positivt på oprettelsen af Det Europæiske Volontørkorps for Humanitær Bistand (EVHAC) eller "EU Aid Volunteers", da det kan fremme EU-borgernes deltagelse på det humanitære område, især via civilsamfundets organisationer, såsom de specialiserede ikke-statslige organisationer (ngo'er).

| 1.2 | Volontørkorpset bør være et middel til at fremme inddragelsen af medlemsstater, som ikke har en særligt lang tradition for løsning af humanitære opgaver. Derfor foreslår EØSU, at det overvejes at iværksætte specifikke aktioner, der kan sætte skub såvel i deltagelsen af frivillige fra disse lande som i udviklingen af sociale og humanitære organisationer i disse lande. |
| --- | --- |

1.2

Volontørkorpset bør være et middel til at fremme inddragelsen af medlemsstater, som ikke har en særligt lang tradition for løsning af humanitære opgaver. Derfor foreslår EØSU, at det overvejes at iværksætte specifikke aktioner, der kan sætte skub såvel i deltagelsen af frivillige fra disse lande som i udviklingen af sociale og humanitære organisationer i disse lande.

| 1.3 | For at fremme folkelig opbakning til den humanitære indsats og anerkendelsen af det frivillige hjælpearbejdes rolle anbefaler EØSU også at overveje oplysnings- og bevidstgørelsestiltag om disse emner rettet mod den brede befolkning. |
| --- | --- |

1.3

For at fremme folkelig opbakning til den humanitære indsats og anerkendelsen af det frivillige hjælpearbejdes rolle anbefaler EØSU også at overveje oplysnings- og bevidstgørelsestiltag om disse emner rettet mod den brede befolkning.

| 1.4 | EØSU er enigt i og bakker op om indholdet i den europæiske konsensus om humanitær bistand, hvad angår dens mål og midler, og vil gerne give udtryk for sin overbevisning om, at humanitær bistand omfatter beskyttelse af ofre for humanitære kriser samt beskyttelse af deres værdighed og respekt for deres rettigheder. |
| --- | --- |

1.4

EØSU er enigt i og bakker op om indholdet i den europæiske konsensus om humanitær bistand, hvad angår dens mål og midler, og vil gerne give udtryk for sin overbevisning om, at humanitær bistand omfatter beskyttelse af ofre for humanitære kriser samt beskyttelse af deres værdighed og respekt for deres rettigheder.

| 1.5 | EØSU lægger vægt på denne brede betydning af humanitær indsats, som rækker ud over den blotte ydelse af bistand, og minder om den nødvendige grundlæggende respekt for de humanitære principper om menneskelighed, upartiskhed, neutralitet og uafhængighed samt for de retsregler, der danner rammen om den humanitære indsats. |
| --- | --- |

1.5

EØSU lægger vægt på denne brede betydning af humanitær indsats, som rækker ud over den blotte ydelse af bistand, og minder om den nødvendige grundlæggende respekt for de humanitære principper om menneskelighed, upartiskhed, neutralitet og uafhængighed samt for de retsregler, der danner rammen om den humanitære indsats.

| 1.6 | EØSU vil gerne fremhæve det frivillige arbejdes unikke karakter og påpege risikoen for, at det forveksles med andre former for arbejdsmæssig aktivitet. I disse krisetider er dette et særligt vigtigt aspekt både internt i EU og i EU's eksterne aktiviteter. |
| --- | --- |

1.6

EØSU vil gerne fremhæve det frivillige arbejdes unikke karakter og påpege risikoen for, at det forveksles med andre former for arbejdsmæssig aktivitet. I disse krisetider er dette et særligt vigtigt aspekt både internt i EU og i EU's eksterne aktiviteter.

| 1.7 | EØSU gør opmærksom på, at det forhold, at lovgivningen om frivilligt arbejde varierer fra medlemsstat til medlemsstat, kan være en hæmsko for EU Aid Volunteers. |
| --- | --- |

1.7

EØSU gør opmærksom på, at det forhold, at lovgivningen om frivilligt arbejde varierer fra medlemsstat til medlemsstat, kan være en hæmsko for EU Aid Volunteers.

| 1.8 | Inddragelsen af frivillige bør altid finde sted ud fra behovet og en analyse og evaluering af situationen og af behovet hos de befolkninger, som er ramt af katastrofer eller komplekse kriser. |
| --- | --- |

1.8

Inddragelsen af frivillige bør altid finde sted ud fra behovet og en analyse og evaluering af situationen og af behovet hos de befolkninger, som er ramt af katastrofer eller komplekse kriser.

| 1.9 | Forslaget til forordning (1) understreger nødvendigheden af at fastsætte fælles regler for alle faser i proceduren for de frivilliges deltagelse. EØSU er enigt heri og foreslår, at disse regler baseres på god praksis i den humanitære sektor og på allerede eksisterende kvalitetsinitiativer. |
| --- | --- |

1.9

Forslaget til forordning (1) understreger nødvendigheden af at fastsætte fælles regler for alle faser i proceduren for de frivilliges deltagelse. EØSU er enigt heri og foreslår, at disse regler baseres på god praksis i den humanitære sektor og på allerede eksisterende kvalitetsinitiativer.

| 1.10 | De frivillige medvirker via sociale organisationer og, i mindre udstrækning, via offentlige institutioner af civil karakter. Organisationernes kvalitet er især afgørende for, om arbejdet lykkes. EØSU er enigt i, at det er nødvendigt at udvikle certificeringsmekanismer for sendeorganisationerne baseret på de erfaringer, der er opbygget på det humanitære område. Kriterierne for certificering bør – dog i en tilpasset form – også gælde for værtsorganisationerne i de berørte lande. |
| --- | --- |

1.10

De frivillige medvirker via sociale organisationer og, i mindre udstrækning, via offentlige institutioner af civil karakter. Organisationernes kvalitet er især afgørende for, om arbejdet lykkes. EØSU er enigt i, at det er nødvendigt at udvikle certificeringsmekanismer for sendeorganisationerne baseret på de erfaringer, der er opbygget på det humanitære område. Kriterierne for certificering bør – dog i en tilpasset form – også gælde for værtsorganisationerne i de berørte lande.

| 1.11 | EØSU er af den overbevisning, at certificeringsmekanismen bør opbygges ud fra alle disse erfaringer, og at den bør gennemføres efter de vigtige kriterier om gennemsigtighed, fri konkurrence og lige muligheder samt ansvarlighed. Initiativet bør indbyde til, at ngo'er fra lande med mindre tradition på området tilslutter sig. |
| --- | --- |

1.11

EØSU er af den overbevisning, at certificeringsmekanismen bør opbygges ud fra alle disse erfaringer, og at den bør gennemføres efter de vigtige kriterier om gennemsigtighed, fri konkurrence og lige muligheder samt ansvarlighed. Initiativet bør indbyde til, at ngo'er fra lande med mindre tradition på området tilslutter sig.

| 1.12 | EØSU er overbevist om, at der ud over den teknisk-faglige uddannelse - som naturligvis er vigtig - bør lægges mere vægt på indføring i værdier, på vejledning i at vise respekt for de berørte befolkninger, på den tværkulturelle dimension, på respekt generelt samt på bistandens psykosociale aspekter, kort sagt på mange af de spørgsmål, som udgør de ikke-tekniske aspekter af det humanitære arbejde. |
| --- | --- |

1.12

EØSU er overbevist om, at der ud over den teknisk-faglige uddannelse - som naturligvis er vigtig - bør lægges mere vægt på indføring i værdier, på vejledning i at vise respekt for de berørte befolkninger, på den tværkulturelle dimension, på respekt generelt samt på bistandens psykosociale aspekter, kort sagt på mange af de spørgsmål, som udgør de ikke-tekniske aspekter af det humanitære arbejde.

| 1.13 | Hvad angår deltagelse af arbejdsgiverorganisationer, som også har erfaring med frivilligt arbejde på virksomhedsplan eller andre områder mener EØSU, at dette emne bør studeres grundigt uden at forglemme de små og mellemstore virksomheders rolle. |
| --- | --- |

1.13

Hvad angår deltagelse af arbejdsgiverorganisationer, som også har erfaring med frivilligt arbejde på virksomhedsplan eller andre områder mener EØSU, at dette emne bør studeres grundigt uden at forglemme de små og mellemstore virksomheders rolle.

2.   Generelle aspekter

| 2.1 | Skønt der er opbygget en EU-lovgivning om frivilligt arbejde, og skønt EU-institutionerne gennem flere årtier har iværksat forskellige initiativer og programmer på området, indeholder traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde kun én specifik henvisning hertil, nemlig i artikel 214, stk. 5, under kapitlet om humanitær bistand. Heri foreslås det at oprette et frivilligt europæisk korps for humanitær bistand, der kan danne ramme for europæiske unges fælles bidrag til de humanitære bistandsaktiviteter. |
| --- | --- |

2.1

Skønt der er opbygget en EU-lovgivning om frivilligt arbejde, og skønt EU-institutionerne gennem flere årtier har iværksat forskellige initiativer og programmer på området, indeholder traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde kun én specifik henvisning hertil, nemlig i artikel 214, stk. 5, under kapitlet om humanitær bistand. Heri foreslås det at oprette et frivilligt europæisk korps for humanitær bistand, der kan danne ramme for europæiske unges fælles bidrag til de humanitære bistandsaktiviteter.

| 2.2 | Rent bortset fra, at denne medtagelse blev mødt med undren af forskellige grunde – det er den eneste henvisning i traktaten til et frivilligt europæisk korps; det humanitære område er nok et af de mest professionelt prægede samarbejdsområder; der henvises ikke til frivilligt arbejde på andre områder, hvor man faktisk har erfaring hermed i EU, såsom ungdomsområdet, socialområdet osv. – så har EU-institutionerne faktisk lige siden Lissabontraktatens ikrafttræden arbejdet på at gennemføre dette initiativ. Kommissionen har således påbegyndt forskellige undersøgelser af gennemførligheden af dette initiativ og dets mulige indvirkning, og der er iværksat flere pilotlignende projekter for at indsamle erfaringer og udmønte dem i praksis (2). Blandt de ændringer, der er sket undervejs, kan nævnes, at initiativet har skiftet navn til "EU Aid Volunteers", og at drøftelserne har ført frem til et forslag til forordning, som kan danne rammen om gennemførelsen af initiativet. |
| --- | --- |

2.2

Rent bortset fra, at denne medtagelse blev mødt med undren af forskellige grunde – det er den eneste henvisning i traktaten til et frivilligt europæisk korps; det humanitære område er nok et af de mest professionelt prægede samarbejdsområder; der henvises ikke til frivilligt arbejde på andre områder, hvor man faktisk har erfaring hermed i EU, såsom ungdomsområdet, socialområdet osv. – så har EU-institutionerne faktisk lige siden Lissabontraktatens ikrafttræden arbejdet på at gennemføre dette initiativ. Kommissionen har således påbegyndt forskellige undersøgelser af gennemførligheden af dette initiativ og dets mulige indvirkning, og der er iværksat flere pilotlignende projekter for at indsamle erfaringer og udmønte dem i praksis (2). Blandt de ændringer, der er sket undervejs, kan nævnes, at initiativet har skiftet navn til "EU Aid Volunteers", og at drøftelserne har ført frem til et forslag til forordning, som kan danne rammen om gennemførelsen af initiativet.

| 2.3 | EØSU vil gerne minde om, at frivilligt arbejde altid er indgået i mange europæiske sociale organisationers aktiviteter, og at EØSU derfor i sit arbejde har interesseret sig for dets fremme, udbredelse osv. |
| --- | --- |

2.3

EØSU vil gerne minde om, at frivilligt arbejde altid er indgået i mange europæiske sociale organisationers aktiviteter, og at EØSU derfor i sit arbejde har interesseret sig for dets fremme, udbredelse osv.

| 2.4 | Samtidigt har EØSU i forskellige udtalelser givet udtryk for sine holdninger om aspekter af udviklingssamarbejdet og EU's eksterne aktiviteter med særlig vægt på aspekter relateret til dets mandat, såsom civilsamfundets rolle, arbejdsmæssige og sociale rettigheder osv. |
| --- | --- |

2.4

Samtidigt har EØSU i forskellige udtalelser givet udtryk for sine holdninger om aspekter af udviklingssamarbejdet og EU's eksterne aktiviteter med særlig vægt på aspekter relateret til dets mandat, såsom civilsamfundets rolle, arbejdsmæssige og sociale rettigheder osv.

| 2.5 | Humanitær bistand er et af elementerne i EU's eksterne aktiviteter og er netop et af de områder, hvor det europæiske civilsamfunds deltagelse og fremtrædende rolle er tydeligst. Over 47 % af Kommissionens humanitære bistand kanaliseres via ngo'er (3), og dette svarer nogenlunde til situationen i de fleste medlemsstater. Det er desuden en af de EU-politikker, som har størst opbakning fra EU's borgere, som det fremgår af Eurobarometerundersøgelser (4). |
| --- | --- |

2.5

Humanitær bistand er et af elementerne i EU's eksterne aktiviteter og er netop et af de områder, hvor det europæiske civilsamfunds deltagelse og fremtrædende rolle er tydeligst. Over 47 % af Kommissionens humanitære bistand kanaliseres via ngo'er (3), og dette svarer nogenlunde til situationen i de fleste medlemsstater. Det er desuden en af de EU-politikker, som har størst opbakning fra EU's borgere, som det fremgår af Eurobarometerundersøgelser (4).

| 2.6 | Siden 1996 har Kommissionen med vedtagelsen af forordning (EF) nr. 1275/1996 rådet over et solidt grundlag for sit humanitære arbejde, som blev suppleret med vedtagelsen af den europæiske konsensus om humanitær bistand. Den blev undertegnet i 2007 af de tre institutioner (Rådet, Kommissionen og Parlamentet) og opstiller de overordnede rammer for politikken for humanitær bistand. Teksten definerer den fælles vision, de politiske mål og principperne for EU's humanitære bistand og er udtryk for en vision om, at EU reagerer samlet og mere effektivt på de humanitære behov. Ligeledes defineres medlemsstaternes og de fælles institutioners rolle. Endelig definerer artikel 214 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) humanitær bistand som en selvstændig politik. |
| --- | --- |

2.6

Siden 1996 har Kommissionen med vedtagelsen af forordning (EF) nr. 1275/1996 rådet over et solidt grundlag for sit humanitære arbejde, som blev suppleret med vedtagelsen af den europæiske konsensus om humanitær bistand. Den blev undertegnet i 2007 af de tre institutioner (Rådet, Kommissionen og Parlamentet) og opstiller de overordnede rammer for politikken for humanitær bistand. Teksten definerer den fælles vision, de politiske mål og principperne for EU's humanitære bistand og er udtryk for en vision om, at EU reagerer samlet og mere effektivt på de humanitære behov. Ligeledes defineres medlemsstaternes og de fælles institutioners rolle. Endelig definerer artikel 214 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) humanitær bistand som en selvstændig politik.

| 2.7 | EØSU er enigt i den europæiske konsensus om humanitær bistand, når den erklærer, at "målsætningen for EU's humanitære bistand er at yde en behovsbaseret indsats i nødsituationer med det formål at bevare liv, hindre og lindre menneskelige lidelser og bevare menneskelig værdighed, hvor der opstår et behov, hvis regeringerne og de lokale aktører er overbebyrdede eller ikke kan eller vil handle. EU's humanitære bistand omfatter bistands-, nødhjælps- og beskyttelsesforanstaltninger med det formål at redde og bevare liv i humanitære kriser eller umiddelbart derefter og endvidere aktioner, der skal lette eller skabe adgang til nødstedte mennesker og uhindret formidling af bistand. EU's humanitære bistand ydes som reaktion på både menneskeskabte katastrofer (inkl. komplekse nødsituationer) og naturkatastrofer efter behov" (5). EØSU værdsætter i høj grad henvisningerne til beskyttelsen af ofrene og bevarelsen af menneskelig værdighed ud fra den betragtning, at dette åbner op for en bredere tilgang til bistanden. |
| --- | --- |

2.7

EØSU er enigt i den europæiske konsensus om humanitær bistand, når den erklærer, at "målsætningen for EU's humanitære bistand er at yde en behovsbaseret indsats i nødsituationer med det formål at bevare liv, hindre og lindre menneskelige lidelser og bevare menneskelig værdighed, hvor der opstår et behov, hvis regeringerne og de lokale aktører er overbebyrdede eller ikke kan eller vil handle. EU's humanitære bistand omfatter bistands-, nødhjælps- og beskyttelsesforanstaltninger med det formål at redde og bevare liv i humanitære kriser eller umiddelbart derefter og endvidere aktioner, der skal lette eller skabe adgang til nødstedte mennesker og uhindret formidling af bistand. EU's humanitære bistand ydes som reaktion på både menneskeskabte katastrofer (inkl. komplekse nødsituationer) og naturkatastrofer efter behov" (5). EØSU værdsætter i høj grad henvisningerne til beskyttelsen af ofrene og bevarelsen af menneskelig værdighed ud fra den betragtning, at dette åbner op for en bredere tilgang til bistanden.

| 2.8 | Derfor understreger EØSU, at – rent bortset fra definitionerne i den humanitære folkeret, som definerer ofrenes rettigheder, eller i selve EU's retsakter, der henvises til ovenfor – opfatter nogle anerkendte humanitære organisationer såsom Læger uden Grænser den humanitære indsats som en håndsrækning fra civilsamfund til civilsamfund, fra person til person, som har til formål at bevare liv og lindre lidelse. Til forskel fra andre former for bistand sigter den ikke mod at ændre et samfund, men mod at overvinde en kritisk periode. Den forholder sig til mennesker, ikke til stater. Det organiserede civilsamfunds rolle i forhold til den humanitære indsats er af afgørende betydning. |
| --- | --- |

2.8

Derfor understreger EØSU, at – rent bortset fra definitionerne i den humanitære folkeret, som definerer ofrenes rettigheder, eller i selve EU's retsakter, der henvises til ovenfor – opfatter nogle anerkendte humanitære organisationer såsom Læger uden Grænser den humanitære indsats som en håndsrækning fra civilsamfund til civilsamfund, fra person til person, som har til formål at bevare liv og lindre lidelse. Til forskel fra andre former for bistand sigter den ikke mod at ændre et samfund, men mod at overvinde en kritisk periode. Den forholder sig til mennesker, ikke til stater. Det organiserede civilsamfunds rolle i forhold til den humanitære indsats er af afgørende betydning.

| 2.9 | EØSU vil gerne understrege, at begrebet humanitær bistand i de seneste tiår har udviklet sig til også at omfatte forebyggelse og risikoreduktion, støtte, beskyttelse og genopbygning efter katastrofer eller krig. Den Europæiske Union har via den europæiske konsensus om humanitær bistand været førende på dette område. Ligeledes drejer den humanitære bistand sig ikke kun om at dække behovene, men inddrager også elementer af den såkaldte "rettighedsbaserede tilgang" og stræben efter at genetablere menneskers værdighed. I forbindelse med denne tilgang, der er baseret på menneskerettigheder, kan EØSU yde unikke bidrag. |
| --- | --- |

2.9

EØSU vil gerne understrege, at begrebet humanitær bistand i de seneste tiår har udviklet sig til også at omfatte forebyggelse og risikoreduktion, støtte, beskyttelse og genopbygning efter katastrofer eller krig. Den Europæiske Union har via den europæiske konsensus om humanitær bistand været førende på dette område. Ligeledes drejer den humanitære bistand sig ikke kun om at dække behovene, men inddrager også elementer af den såkaldte "rettighedsbaserede tilgang" og stræben efter at genetablere menneskers værdighed. I forbindelse med denne tilgang, der er baseret på menneskerettigheder, kan EØSU yde unikke bidrag.

| 2.10 | EØSU vil også gerne fremhæve, at den europæiske konsensus om humanitær bistand eller EU Aid Volunteers-initiativet kan medvirke til at skabe interesse for disse spørgsmål hos nogle medlemsstater, som ikke har nogen lang tradition for humanitær bistand, men som har et stort potentiale for at bidrage med nye visioner, dynamik og frivillige. EU Aid Volunteers-initiativet bør blandt andet bidrage til at få borgere fra hele Den Europæiske Union til at deltage i frivilligt humanitært arbejde. |
| --- | --- |

2.10

EØSU vil også gerne fremhæve, at den europæiske konsensus om humanitær bistand eller EU Aid Volunteers-initiativet kan medvirke til at skabe interesse for disse spørgsmål hos nogle medlemsstater, som ikke har nogen lang tradition for humanitær bistand, men som har et stort potentiale for at bidrage med nye visioner, dynamik og frivillige. EU Aid Volunteers-initiativet bør blandt andet bidrage til at få borgere fra hele Den Europæiske Union til at deltage i frivilligt humanitært arbejde.

| 2.11 | EØSU hilser derfor EU Aid Volunteers-initiativet velkommen og vil gerne bidrage med sine ideer til udarbejdelsen af en forordning om dette initiativ. Her vil EØSU især beskæftige sig med de aspekter, det i kraft af sin rolle som EU-organ for høring af det europæiske civilsamfund har størst erfaring med. |
| --- | --- |

2.11

EØSU hilser derfor EU Aid Volunteers-initiativet velkommen og vil gerne bidrage med sine ideer til udarbejdelsen af en forordning om dette initiativ. Her vil EØSU især beskæftige sig med de aspekter, det i kraft af sin rolle som EU-organ for høring af det europæiske civilsamfund har størst erfaring med.

3.   Frivillige i den europæiske bistand

| 3.1 | EØSU er enigt i de definitioner af frivilligt arbejde, som gives i forslaget til forordning, og som er medtaget i andre udtalelser. EØSU vil gerne fremhæve det frivillige arbejdes unikke karakter og påpege risikoen for, at det forveksles med andre former for arbejdsmæssig aktivitet. I disse krisetider er dette et særligt vigtigt aspekt både internt i EU og i EU's eksterne aktiviteter. Derfor foreslår EØSU i visse tilfælde at evaluere den mulige økonomiske indvirkning af den europæiske frivillige indsats i modtagerlandene. |
| --- | --- |

3.1

EØSU er enigt i de definitioner af frivilligt arbejde, som gives i forslaget til forordning, og som er medtaget i andre udtalelser. EØSU vil gerne fremhæve det frivillige arbejdes unikke karakter og påpege risikoen for, at det forveksles med andre former for arbejdsmæssig aktivitet. I disse krisetider er dette et særligt vigtigt aspekt både internt i EU og i EU's eksterne aktiviteter. Derfor foreslår EØSU i visse tilfælde at evaluere den mulige økonomiske indvirkning af den europæiske frivillige indsats i modtagerlandene.

| 3.2 | EØSU vil gerne understrege nødvendigheden af sammenhæng mellem lovgivningerne om frivilligt arbejde i EU og frem for alt om de frivilliges internationale indsats. EØSU gør opmærksom på, at det forhold, at medlemsstaternes lovrammer om frivilligt arbejde afviger fra hinanden, kan være en hæmsko for EU Aid Volunteers-initiativet (6). |
| --- | --- |

3.2

EØSU vil gerne understrege nødvendigheden af sammenhæng mellem lovgivningerne om frivilligt arbejde i EU og frem for alt om de frivilliges internationale indsats. EØSU gør opmærksom på, at det forhold, at medlemsstaternes lovrammer om frivilligt arbejde afviger fra hinanden, kan være en hæmsko for EU Aid Volunteers-initiativet (6).

| 3.3 | Samtidigt er EØSU overbevist om, at et initiativ som dette bør tjene til at styrke interessen for spørgsmål vedrørende frivilligt arbejde og humanitær bistand i medlemsstater, som ikke har nogen lang tradition på området. Initiativet bør sigte mod at sætte organisationer i disse lande i stand til at deltage og tilskynde til at inddrage frivillige fra hele EU efter principper om lige muligheder. EØSU foreslår, at der træffes specifikke foranstaltninger for at fremme deltagelsen af såvel organisationer som frivillige fra medlemsstater, som hidtil ikke har deltaget i så stort omfang i løsningen af humanitære opgaver. |
| --- | --- |

3.3

Samtidigt er EØSU overbevist om, at et initiativ som dette bør tjene til at styrke interessen for spørgsmål vedrørende frivilligt arbejde og humanitær bistand i medlemsstater, som ikke har nogen lang tradition på området. Initiativet bør sigte mod at sætte organisationer i disse lande i stand til at deltage og tilskynde til at inddrage frivillige fra hele EU efter principper om lige muligheder. EØSU foreslår, at der træffes specifikke foranstaltninger for at fremme deltagelsen af såvel organisationer som frivillige fra medlemsstater, som hidtil ikke har deltaget i så stort omfang i løsningen af humanitære opgaver.

| 3.4 | Skønt det oprindelige forslag i henhold til TEUF indskrænkede indsatsen til spørgsmål vedrørende humanitær bistand, drejer en stor del af de finansierede pilotprojekter og en stor del af de frivilliges opgaver sig faktisk snarere om udviklingssamarbejde, nedbringelse af katastroferisici, rehabilitering og genopbygning, afbødning, resiliens osv. EØSU anser denne tilpasning for logisk og foreslår, at det undersøges, hvorledes den frivillige indsats fremover kan udvikle sig inden for EU's udviklingssamarbejde. |
| --- | --- |

3.4

Skønt det oprindelige forslag i henhold til TEUF indskrænkede indsatsen til spørgsmål vedrørende humanitær bistand, drejer en stor del af de finansierede pilotprojekter og en stor del af de frivilliges opgaver sig faktisk snarere om udviklingssamarbejde, nedbringelse af katastroferisici, rehabilitering og genopbygning, afbødning, resiliens osv. EØSU anser denne tilpasning for logisk og foreslår, at det undersøges, hvorledes den frivillige indsats fremover kan udvikle sig inden for EU's udviklingssamarbejde.

| 3.5 | Det frivillige arbejde i forbindelse med EU's humanitære bistand og udviklingssamarbejdet generelt bør være i samklang med EU-institutionernes øvrige aktiviteter, supplere dem og indarbejdes i dem. EØSU mener, at det frivillige arbejde kan være nyttigt på andre områder inden for det internationale udviklingssamarbejde, men at de frivilliges deltagelse bør tilrettelægges med varsomhed, efter forsigtigheds- og "do no harm"-principper, hvilket lægger begrænsninger for de situationer, hvor frivillige kan mobiliseres. |
| --- | --- |

3.5

Det frivillige arbejde i forbindelse med EU's humanitære bistand og udviklingssamarbejdet generelt bør være i samklang med EU-institutionernes øvrige aktiviteter, supplere dem og indarbejdes i dem. EØSU mener, at det frivillige arbejde kan være nyttigt på andre områder inden for det internationale udviklingssamarbejde, men at de frivilliges deltagelse bør tilrettelægges med varsomhed, efter forsigtigheds- og "do no harm"-principper, hvilket lægger begrænsninger for de situationer, hvor frivillige kan mobiliseres.

| 3.6 | EØSU er derfor enigt med Europa-Parlamentet i at begrænse den mulige deltagelse af frivillige i situationer med konflikt, trusler mod sikkerheden eller komplekse nødsituationer. Støttemodtagernes, de frivilliges og personalets sikkerhed generelt, især med tanke på de scenarier, hvori det humanitære arbejde foregår, bør have højeste prioritet. |
| --- | --- |

3.6

EØSU er derfor enigt med Europa-Parlamentet i at begrænse den mulige deltagelse af frivillige i situationer med konflikt, trusler mod sikkerheden eller komplekse nødsituationer. Støttemodtagernes, de frivilliges og personalets sikkerhed generelt, især med tanke på de scenarier, hvori det humanitære arbejde foregår, bør have højeste prioritet.

| 3.7 | Derfor foreslår EØSU, at der arbejdes videre på definitionen af de typer projekter, som er bedst egnede til at omfatte frivillige, eller at der i det mindste fastlægges en mere præcis liste over de typer aktioner, som EU Aid Volunteers ikke bør deltage i. Humanitært arbejde er meget vidtfavnende og varieret, og man bør finde frem til de delområder, hvor det er mest hensigtsmæssigt at anvende frivilligt arbejde. |
| --- | --- |

3.7

Derfor foreslår EØSU, at der arbejdes videre på definitionen af de typer projekter, som er bedst egnede til at omfatte frivillige, eller at der i det mindste fastlægges en mere præcis liste over de typer aktioner, som EU Aid Volunteers ikke bør deltage i. Humanitært arbejde er meget vidtfavnende og varieret, og man bør finde frem til de delområder, hvor det er mest hensigtsmæssigt at anvende frivilligt arbejde.

| 3.8 | EØSU glæder sig ligeledes over, at traktatens tilgang til unges frivillige arbejde er blevet overhalet af en mere realistisk tilgang til de forskellige typer frivillige, deres nødvendige kompetencer, særlige værdier osv. EØSU mener, at der bør arbejdes på at opnå en passende ligevægt mellem kønnene i projektet. |
| --- | --- |

3.8

EØSU glæder sig ligeledes over, at traktatens tilgang til unges frivillige arbejde er blevet overhalet af en mere realistisk tilgang til de forskellige typer frivillige, deres nødvendige kompetencer, særlige værdier osv. EØSU mener, at der bør arbejdes på at opnå en passende ligevægt mellem kønnene i projektet.

4.   Udfordringer for gennemførelsen af EU Aid Volunteers-initiativet

| 4.1 | EU-institutionerne har anlagt en forsigtig tilgang til den praktiske gennemførelse af EU Aid Volunteers-initiativet. Evalueringen af de pilotprojekter og initiativer, der er gennemført indtil dato, bør danne grundlag for tacklingen af nogle af de fremtidige udfordringer. Resultaterne af disse evalueringer bør deles med alle berørte parter, og de indvundne erfaringer bør drøftes. |
| --- | --- |

4.1

EU-institutionerne har anlagt en forsigtig tilgang til den praktiske gennemførelse af EU Aid Volunteers-initiativet. Evalueringen af de pilotprojekter og initiativer, der er gennemført indtil dato, bør danne grundlag for tacklingen af nogle af de fremtidige udfordringer. Resultaterne af disse evalueringer bør deles med alle berørte parter, og de indvundne erfaringer bør drøftes.

| 4.2 | Inddragelsen af frivillige bør altid finde sted ud fra behovet og en analyse og evaluering af situationen og af behovet hos de befolkninger, som er ramt af katastrofer eller komplekse kriser. Det er meget vigtigt at trække på de koordinationsmekanismer, der er til rådighed såvel i EU (COHAFA, GD ECHO) som på internationalt plan via FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (OCHA). |
| --- | --- |

4.2

Inddragelsen af frivillige bør altid finde sted ud fra behovet og en analyse og evaluering af situationen og af behovet hos de befolkninger, som er ramt af katastrofer eller komplekse kriser. Det er meget vigtigt at trække på de koordinationsmekanismer, der er til rådighed såvel i EU (COHAFA, GD ECHO) som på internationalt plan via FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (OCHA).

| 4.3 | Ligeledes bør der fastlægges klare mekanismer for samarbejde med eksisterende specialiserede netværk i den humanitære sektor, såsom Det Internationale Forbund af Røde Kors- og Røde Halvmåne-selskaber, VOICE (frivillige organisationer for samarbejde i nødsituationer) eller Det Internationale Råd af Frivillige Bistandsorganer (ICVA). |
| --- | --- |

4.3

Ligeledes bør der fastlægges klare mekanismer for samarbejde med eksisterende specialiserede netværk i den humanitære sektor, såsom Det Internationale Forbund af Røde Kors- og Røde Halvmåne-selskaber, VOICE (frivillige organisationer for samarbejde i nødsituationer) eller Det Internationale Råd af Frivillige Bistandsorganer (ICVA).

| 4.4 | Forslaget til forordning understreger nødvendigheden af at fastlægge fælles regler for alle faser i udsendelsen af frivillige til tredjelande. EØSU er enigt heri og foreslår, at disse regler baseres på god praksis på det humanitære område og på allerede eksisterende vigtige kvalitetsinitiativer (7). |
| --- | --- |

4.4

Forslaget til forordning understreger nødvendigheden af at fastlægge fælles regler for alle faser i udsendelsen af frivillige til tredjelande. EØSU er enigt heri og foreslår, at disse regler baseres på god praksis på det humanitære område og på allerede eksisterende vigtige kvalitetsinitiativer (7).

| 4.5 | I disse regler bør der lægges særlig vægt på spørgsmål vedrørende sikkerhed og tilvejebringelse af de nødvendige betingelser for, at de frivillige kan udføre deres arbejde og bidrage med en merværdi til de humanitære projekter. |
| --- | --- |

4.5

I disse regler bør der lægges særlig vægt på spørgsmål vedrørende sikkerhed og tilvejebringelse af de nødvendige betingelser for, at de frivillige kan udføre deres arbejde og bidrage med en merværdi til de humanitære projekter.

| 4.6 | De frivillige medvirker via sociale organisationer og, i mindre udstrækning, via offentlige institutioner af civil karakter. Institutionernes kvalitet er især afgørende for, om aktiviteterne lykkes. EØSU er enigt i, at det er nødvendigt at udvikle certificeringsmekanismer for sendeorganisationerne baseret på de erfaringer, der er opbygget på det humanitære område. EØSU foreslår således at analysere og evaluere de erfaringer, som GD ECHO har opbygget gennem partnerskabsrammeaftaler med ikke-statslige organisationer og med FN's agenturer (8). |
| --- | --- |

4.6

De frivillige medvirker via sociale organisationer og, i mindre udstrækning, via offentlige institutioner af civil karakter. Institutionernes kvalitet er især afgørende for, om aktiviteterne lykkes. EØSU er enigt i, at det er nødvendigt at udvikle certificeringsmekanismer for sendeorganisationerne baseret på de erfaringer, der er opbygget på det humanitære område. EØSU foreslår således at analysere og evaluere de erfaringer, som GD ECHO har opbygget gennem partnerskabsrammeaftaler med ikke-statslige organisationer og med FN's agenturer (8).

| 4.7 | EØSU er af den overbevisning, at certificeringsmekanismen bør opbygges ud fra alle disse erfaringer, og at dens gennemførelse bør baseres på de vigtige kriterier vedrørende gennemsigtighed, fri konkurrence og lige muligheder samt ansvarlighed. Initiativet bør indbyde til, at ngo'er fra lande med mindre tradition på området tilslutter sig. EØSU foreslår i den forbindelse, at der udformes specifikke foranstaltninger, som kan øge kendskabet til EU Aid Volunteers-initiativet og humanitær bistand generelt i de pågældende medlemsstater. |
| --- | --- |

4.7

EØSU er af den overbevisning, at certificeringsmekanismen bør opbygges ud fra alle disse erfaringer, og at dens gennemførelse bør baseres på de vigtige kriterier vedrørende gennemsigtighed, fri konkurrence og lige muligheder samt ansvarlighed. Initiativet bør indbyde til, at ngo'er fra lande med mindre tradition på området tilslutter sig. EØSU foreslår i den forbindelse, at der udformes specifikke foranstaltninger, som kan øge kendskabet til EU Aid Volunteers-initiativet og humanitær bistand generelt i de pågældende medlemsstater.

| 4.8 | Kriterierne for certificering bør – dog i en tilpasset form – også gælde for værtsorganisationerne i de berørte lande. Foranstaltningerne til styrkelse af værtsorganisationernes kapacitet bør være en prioritet og bakkes op med teknisk, logistisk og finansiel støtte fra projektet. Initiativet kan være et instrument til støtte for partnerlandene i Syd og bidrage til styrkelsen af modtagersamfundene. EØSU har været særligt lydhør over for dette emne og vedtaget flere udtalelser på området (9). |
| --- | --- |

4.8

Kriterierne for certificering bør – dog i en tilpasset form – også gælde for værtsorganisationerne i de berørte lande. Foranstaltningerne til styrkelse af værtsorganisationernes kapacitet bør være en prioritet og bakkes op med teknisk, logistisk og finansiel støtte fra projektet. Initiativet kan være et instrument til støtte for partnerlandene i Syd og bidrage til styrkelsen af modtagersamfundene. EØSU har været særligt lydhør over for dette emne og vedtaget flere udtalelser på området (9).

| 4.9 | EØSU understreger, at de institutioner, som sender og modtager frivillige, bør være civile. Dette skal sikre, at de humanitære principper og værdier bliver holdt i hævd og accepteres af de berørte befolkninger. |
| --- | --- |

4.9

EØSU understreger, at de institutioner, som sender og modtager frivillige, bør være civile. Dette skal sikre, at de humanitære principper og værdier bliver holdt i hævd og accepteres af de berørte befolkninger.

| 4.10 | Hvad angår deltagelse af arbejdsgiverorganisationer, som også har erfaring med frivilligt arbejde på virksomhedsplan eller af anden art, mener EØSU, at dette emne bør studeres grundigt med henblik på at foreslå mekanismer for deres deltagelse. Under alle omstændigheder mener EØSU, at også små og mellemstore virksomheder og ikke kun de store selskaber, som råder over afdelinger for VSA (virksomhedernes sociale ansvar) eller lignende, bør tilskyndes til at spille en større rolle. |
| --- | --- |

4.10

Hvad angår deltagelse af arbejdsgiverorganisationer, som også har erfaring med frivilligt arbejde på virksomhedsplan eller af anden art, mener EØSU, at dette emne bør studeres grundigt med henblik på at foreslå mekanismer for deres deltagelse. Under alle omstændigheder mener EØSU, at også små og mellemstore virksomheder og ikke kun de store selskaber, som råder over afdelinger for VSA (virksomhedernes sociale ansvar) eller lignende, bør tilskyndes til at spille en større rolle.

| 4.11 | Uddannelsen af kandidater med henblik på deltagelse i EU Aid Volunteers-initiativet er afgørende for at sikre en god afvikling af aktionerne. EØSU er overbevist om, at der ud over den teknisk-faglige uddannelse – som naturligvis er vigtig – bør lægges mere vægt på indføring i værdier, på vejledning i at vise respekt for de berørte befolkninger, på den tværkulturelle dimension, på respekt generelt samt på bistandens psykosociale aspekter, kort sagt på mange af de spørgsmål, som udgør de ikke-tekniske aspekter af det humanitære arbejde. Om den humanitære indsats skiller sig ud ved noget, så er det netop denne vægt på principper og værdier, som bør være central i uddannelsen af de frivillige. |
| --- | --- |

4.11

Uddannelsen af kandidater med henblik på deltagelse i EU Aid Volunteers-initiativet er afgørende for at sikre en god afvikling af aktionerne. EØSU er overbevist om, at der ud over den teknisk-faglige uddannelse – som naturligvis er vigtig – bør lægges mere vægt på indføring i værdier, på vejledning i at vise respekt for de berørte befolkninger, på den tværkulturelle dimension, på respekt generelt samt på bistandens psykosociale aspekter, kort sagt på mange af de spørgsmål, som udgør de ikke-tekniske aspekter af det humanitære arbejde. Om den humanitære indsats skiller sig ud ved noget, så er det netop denne vægt på principper og værdier, som bør være central i uddannelsen af de frivillige.

| 4.12 | Derfor bør man trække på de organer, som allerede har erfaring på området i de forskellige medlemsstater, og på europæiske uddannelsesnetværk ikke kun på universitetsniveau, men også dem, der har rod i nonprofit-institutioner. Især bør man se nærmere på evalueringen af de uddannelsesaktioner, der er indgået i allerede gennemførte pilotprojekter. EØSU opfordrer til, at der så hurtigt som muligt indsamles eksempler på god praksis på området, der kan tjene som referenceværdier (benchmarks) for fremtidige forslag. |
| --- | --- |

4.12

Derfor bør man trække på de organer, som allerede har erfaring på området i de forskellige medlemsstater, og på europæiske uddannelsesnetværk ikke kun på universitetsniveau, men også dem, der har rod i nonprofit-institutioner. Især bør man se nærmere på evalueringen af de uddannelsesaktioner, der er indgået i allerede gennemførte pilotprojekter. EØSU opfordrer til, at der så hurtigt som muligt indsamles eksempler på god praksis på området, der kan tjene som referenceværdier (benchmarks) for fremtidige forslag.

| 4.13 | I forslaget til forordning overvejes det at oprette en database, som kan omfatte potentielle frivillige, der senere kan mobiliseres via de certificerede organisationer eller eventuelt Kommissionens tjenestegrene. EØSU vil gerne henlede opmærksomheden på, at der ved optagelsen af en frivillig i en organisation ikke kun bør ses på tekniske kriterier, men også på, om den frivillige passer ind i den pågældende organisation bl.a. hvad angår fælles værdier, accept af dens opgaver og mission. Om den humanitære indsats skiller sig ud ved noget, så er det netop denne vægt på principper og værdier, som bør være central i uddannelsen af de frivillige. |
| --- | --- |

4.13

I forslaget til forordning overvejes det at oprette en database, som kan omfatte potentielle frivillige, der senere kan mobiliseres via de certificerede organisationer eller eventuelt Kommissionens tjenestegrene. EØSU vil gerne henlede opmærksomheden på, at der ved optagelsen af en frivillig i en organisation ikke kun bør ses på tekniske kriterier, men også på, om den frivillige passer ind i den pågældende organisation bl.a. hvad angår fælles værdier, accept af dens opgaver og mission. Om den humanitære indsats skiller sig ud ved noget, så er det netop denne vægt på principper og værdier, som bør være central i uddannelsen af de frivillige.

| 4.14 | Iværksættelsen af EU Aid Volunteers-initiativet er en lejlighed til at udvide indsatsen for at bevidstgøre og oplyse EU-borgerne om solidaritet, nødvendigheden af at opretholde bistandsstrømme også i krisetider samt udbredelsen af universelle værdier. Som EØSU har gjort opmærksom på i andre udtalelser, drejer det sig ikke kun om aktionernes "synlighed", men også om at knytte tættere forbindelser til borgerne. Her spiller civilsamfundsorganisationerne, hvoraf mange er repræsenteret i EØSU, en grundlæggende rolle. EØSU går ind for, at disse oplysningsforanstaltninger fokuseres på de medlemsstater, som hidtil ikke har haft nogen stor tradition for humanitært arbejde. |
| --- | --- |

4.14

Iværksættelsen af EU Aid Volunteers-initiativet er en lejlighed til at udvide indsatsen for at bevidstgøre og oplyse EU-borgerne om solidaritet, nødvendigheden af at opretholde bistandsstrømme også i krisetider samt udbredelsen af universelle værdier. Som EØSU har gjort opmærksom på i andre udtalelser, drejer det sig ikke kun om aktionernes "synlighed", men også om at knytte tættere forbindelser til borgerne. Her spiller civilsamfundsorganisationerne, hvoraf mange er repræsenteret i EØSU, en grundlæggende rolle. EØSU går ind for, at disse oplysningsforanstaltninger fokuseres på de medlemsstater, som hidtil ikke har haft nogen stor tradition for humanitært arbejde.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Volontørkorps for Humanitær Bistand EU Aid Volunteers (COM(2012) 514 final).

1

(2)  Kommissionens Generaldirektorat for Humanitær Bistand (GD ECHO) har ladet foretage tre undersøgelser af emnet, i 2006, 2010 og 2012: «Review concerning the establishment of a European Voluntary Humanitarian Aid Corps», 2006; «Review concerning the establishment of a European Voluntary Humanitarian Aid Corps - Final report», 2010, og «Impact Assessment on the establishment of a European Voluntary Humanitarian Aid Corps», 2012, med forskellige konklusioner.

2

(3)  Data fra ECHO's rapport fra 2012 http://ec.europa.eu/echo/files/funding/figures/budget_implementation/AnnexV.pdf.

3

(4)  Eurobarometerundersøgelsen fra marts 2012 om dette emne viser, at 88 % af EU's borgere går ind for, at EU afsætter midler til disse opgaver. http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_383-384_fact_es_en.pdf.

4

(5)  Punkt 8 i konsensussen. EUT C 25 af 30.1.2008, s. 1-12. Konsensussen omtaler også initiativer såsom Sphère-projektet, der fastlægger de rettigheder, ofre for humanitære kriser har, samt deres beskyttelse. "Det humanitære charter" og minimumsstandarder som fastsat via Sphère-projektet.

5

(6)  Se EØSU's udtalelse om: "Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget – Meddelelse om EU-politikker og frivilligt arbejde: Anerkendelse og fremme af frivillige aktiviteter på tværs af grænserne i EU". COM(2011) 568 final. EUT C 181 af 21.6.2012, s. 150-153.

6

(7)  EØSU foreslår, at der indføjes en specifik henvisning til initiativet om fælles standarder (JSI), der er kommet i stand takket være tre af de vigtigste initiativer til forbedring af den humanitære indsats: SPHERE-projektet, HAP-initiativet (international sammenslutning for ansvarlighed på det humanitære område) og kodeksen for People in Aid.

7

(8)  Desuden bør der følges op på de forslag fra styringskomitéen for humanitær bistand, som for tiden drøftes, og ses nærmere på de certificeringsordninger, der er indført i nogle medlemsstater, for at finde frem til ensartede tilgange og undgå overlapninger.

8

(9)  EØSU's udtalelse om "Inddragelse af civilsamfundet i EU's udviklingspolitikker og i udviklingssamarbejdet". EUT C 181 af 21.6.2012, s. 28-34.

9

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/16

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Et mere inklusivt unionsborgerskab, der er åbent for indvandrere« (initiativudtalelse)

2014/C 67/04

Ordfører: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 14. februar 2013 i henhold til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at udarbejde en initiativudtalelse om

"Et mere inklusivt unionsborgerskab, der er åbent for indvandrere"

(Initiativudtalelse).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab, der vedtog udtalelsen den 3. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober 2013, følgende udtalelse med 176 stemmer for, 10 imod og 14 hverken for eller imod:

1.   Anbefalinger og forslag

| 1.1 | EØSU gør opmærksom på, at der i de seneste ti år er taget meget store skridt i EU i retning af ligestilling af rettigheder, frihedsrettigheder og garantier i tilknytning til unionsborgerskabet, idet bopælskriteriet er blevet styrket i forhold til nationalitetskriteriet. Unionsborgerskabet er ved at udvikle sig til et bopælsrelateret borgerskab knyttet til charteret om grundlæggende rettigheder og de værdier og principper, der er fastlagt i traktaten (TEUF). |
| --- | --- |

1.1

EØSU gør opmærksom på, at der i de seneste ti år er taget meget store skridt i EU i retning af ligestilling af rettigheder, frihedsrettigheder og garantier i tilknytning til unionsborgerskabet, idet bopælskriteriet er blevet styrket i forhold til nationalitetskriteriet. Unionsborgerskabet er ved at udvikle sig til et bopælsrelateret borgerskab knyttet til charteret om grundlæggende rettigheder og de værdier og principper, der er fastlagt i traktaten (TEUF).

| 1.2 | Udvalget mener, at tiden er inde til at stoppe op og analysere, hvilke opgaver der ikke er færdiggjorte, og hvilke hindringer der endnu ligger i vejen for, at alle, som er varigt bosat, kan få adgang til et mere inklusivt unionsborgerskab baseret på deltagelse i samfundslivet. |
| --- | --- |

1.2

Udvalget mener, at tiden er inde til at stoppe op og analysere, hvilke opgaver der ikke er færdiggjorte, og hvilke hindringer der endnu ligger i vejen for, at alle, som er varigt bosat, kan få adgang til et mere inklusivt unionsborgerskab baseret på deltagelse i samfundslivet.

| 1.3 | Europa står i det 21. århundrede over for den store udfordring at gøre grundlaget for vore demokratier bredere ved at inkludere nye borgere med de samme rettigheder og forpligtelser. Derfor bør retten til statsborgerskab i medlemsstaterne og til unionsborgerskab omfatte alle personer med indvandrerbaggrund, som bidrager med en stor national, etnisk, religiøs og kulturel mangfoldighed. Udvalget mener, at de europæiske demokratier er frie og åbne samfund og bør baseres på integration af alle borgere, uanset deres herkomst og baggrund. |
| --- | --- |

1.3

Europa står i det 21. århundrede over for den store udfordring at gøre grundlaget for vore demokratier bredere ved at inkludere nye borgere med de samme rettigheder og forpligtelser. Derfor bør retten til statsborgerskab i medlemsstaterne og til unionsborgerskab omfatte alle personer med indvandrerbaggrund, som bidrager med en stor national, etnisk, religiøs og kulturel mangfoldighed. Udvalget mener, at de europæiske demokratier er frie og åbne samfund og bør baseres på integration af alle borgere, uanset deres herkomst og baggrund.

| 1.4 | EØSU foreslår, at der indledes en debat om, hvorvidt det nuværende juridiske og politiske grundlag for EU's indvandringspolitik, borgerrettigheder og integration er tilstrækkeligt bredt set i forhold til vore dages europæiske samfund, som er pluralistiske og meget rige på mangfoldighed. |
| --- | --- |

1.4

EØSU foreslår, at der indledes en debat om, hvorvidt det nuværende juridiske og politiske grundlag for EU's indvandringspolitik, borgerrettigheder og integration er tilstrækkeligt bredt set i forhold til vore dages europæiske samfund, som er pluralistiske og meget rige på mangfoldighed.

| 1.5 | Den nuværende økonomiske krise har fejet beskyttelse af grundlæggende rettigheder, integration og bekæmpelse af diskrimination bort fra den politiske dagsorden. EØSU advarer mod risikoen for, at intolerance, racisme og fremmedhad mod indvandrere og minoriteter tager til i Europa. Det er nødvendigt, at de ansvarlige politikere, de toneangivende arbejdsmarkedsorganisationer og medierne optræder meget ansvarligt og går i spidsen med et godt eksempel i politisk og social henseende for at afværge en sådan adfærd, og at EU-institutionerne handler beslutsomt i beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

1.5

Den nuværende økonomiske krise har fejet beskyttelse af grundlæggende rettigheder, integration og bekæmpelse af diskrimination bort fra den politiske dagsorden. EØSU advarer mod risikoen for, at intolerance, racisme og fremmedhad mod indvandrere og minoriteter tager til i Europa. Det er nødvendigt, at de ansvarlige politikere, de toneangivende arbejdsmarkedsorganisationer og medierne optræder meget ansvarligt og går i spidsen med et godt eksempel i politisk og social henseende for at afværge en sådan adfærd, og at EU-institutionerne handler beslutsomt i beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder.

| 1.6 | Udvalget vil gerne sende et klart budskab til dem, som ud fra en ekskluderende nationalisme definerer den nationale identitet og den europæiske identitet så snævert, at borgerrettighederne ikke gælder for millioner af mennesker, som på grund af deres nationale tilhørsforhold har en svag retsstilling. Man bør højne demokratiets kvalitet i Europa ved at udvide adgangen til statsborgerskab i medlemsstaterne og til unionsborgerskab. |
| --- | --- |

1.6

Udvalget vil gerne sende et klart budskab til dem, som ud fra en ekskluderende nationalisme definerer den nationale identitet og den europæiske identitet så snævert, at borgerrettighederne ikke gælder for millioner af mennesker, som på grund af deres nationale tilhørsforhold har en svag retsstilling. Man bør højne demokratiets kvalitet i Europa ved at udvide adgangen til statsborgerskab i medlemsstaterne og til unionsborgerskab.

Anbefalinger til medlemsstaterne

| 1.7 | Eftersom mange medlemsstater har strenge regler for adgang til statsborgerskab, henstiller EØSU, at de bløder deres lovgivning og administrative procedurer op, for at tredjelandsstatsborgere med status som fastboende udlænding (1) kan få adgang til statsborgerskab. |
| --- | --- |

1.7

Eftersom mange medlemsstater har strenge regler for adgang til statsborgerskab, henstiller EØSU, at de bløder deres lovgivning og administrative procedurer op, for at tredjelandsstatsborgere med status som fastboende udlænding (1) kan få adgang til statsborgerskab.

| 1.8 | Udvalget opfordrer medlemsstaterne til at undertegne konventioner med indvandrernes hjemlande, som giver disse mulighed for dobbelt statsborgerskab. |
| --- | --- |

1.8

Udvalget opfordrer medlemsstaterne til at undertegne konventioner med indvandrernes hjemlande, som giver disse mulighed for dobbelt statsborgerskab.

| 1.9 | Medlemsstaterne bør undertegne og ratificere den europæiske konvention om statsborgerret fra 1997 og den europæiske konvention om udlændinges politiske deltagelse på lokalt niveau fra 1992 samt respektere principperne om proportionalitet, adgang til effektive retsmidler og ikke-forskelsbehandling i deres politikker for adgang til og fortabelse af statsborgerskab. |
| --- | --- |

1.9

Medlemsstaterne bør undertegne og ratificere den europæiske konvention om statsborgerret fra 1997 og den europæiske konvention om udlændinges politiske deltagelse på lokalt niveau fra 1992 samt respektere principperne om proportionalitet, adgang til effektive retsmidler og ikke-forskelsbehandling i deres politikker for adgang til og fortabelse af statsborgerskab.

| 1.10 | EØSU noterer sig de hindringer, som flere medlemsstater opretholder for udøvelse af de politiske rettigheder: stemmeret, foreningsfrihed og politisk deltagelse, og henstiller, at de ændrer deres lovgivning, for at tredjelandsstatsborgere, som er varigt bosat, kan få politiske rettigheder. |
| --- | --- |

1.10

EØSU noterer sig de hindringer, som flere medlemsstater opretholder for udøvelse af de politiske rettigheder: stemmeret, foreningsfrihed og politisk deltagelse, og henstiller, at de ændrer deres lovgivning, for at tredjelandsstatsborgere, som er varigt bosat, kan få politiske rettigheder.

Forslag til ændring af traktaten

| 1.11 | Udvalget foreslår, at Den Europæiske Union – når der på et tidspunkt indledes en ny revision af traktaten (TEUF) – ændrer artikel 20, således at personer, som er statsborgere i tredjelande, men bor fast i EU og har status som fastboende udlændinge, også får status som unionsborgere. |
| --- | --- |

1.11

Udvalget foreslår, at Den Europæiske Union – når der på et tidspunkt indledes en ny revision af traktaten (TEUF) – ændrer artikel 20, således at personer, som er statsborgere i tredjelande, men bor fast i EU og har status som fastboende udlændinge, også får status som unionsborgere.

| 1.12 | Det bør være en persons bopæl, der anvendes som kriterium for opnåelse af unionsborgerskab. Som EØSU påpegede i en tidligere udtalelse (2), anvendes bopælen i EU-retten allerede som et kriterium for tildeling af forskellige rettigheder og økonomiske, sociale, kulturelle og borgerlige frihedsrettigheder til tredjelandsstatsborgere. Mange af disse rettigheder minder om unionsborgerskabets rettigheder. Men for øjeblikket er nogle politiske rettigheder såsom stemmeretten ikke medtaget. EØSU vil gerne endnu en gang understrege, at "fast lovligt ophold ligeledes [bør]være vejen til erhvervelse af unionsborgerskab i EU" (3). |
| --- | --- |

1.12

Det bør være en persons bopæl, der anvendes som kriterium for opnåelse af unionsborgerskab. Som EØSU påpegede i en tidligere udtalelse (2), anvendes bopælen i EU-retten allerede som et kriterium for tildeling af forskellige rettigheder og økonomiske, sociale, kulturelle og borgerlige frihedsrettigheder til tredjelandsstatsborgere. Mange af disse rettigheder minder om unionsborgerskabets rettigheder. Men for øjeblikket er nogle politiske rettigheder såsom stemmeretten ikke medtaget. EØSU vil gerne endnu en gang understrege, at "fast lovligt ophold ligeledes [bør]være vejen til erhvervelse af unionsborgerskab i EU" (3).

Forslag til EU-institutionerne

| 1.13 | EU's charter om grundlæggende rettigheder er bindende og danner en ny ramme om de europæiske politikker for indvandring, integration og borgerrettigheder. Kommissionen bør analysere, hvilken betydning charteret har for tredjelandsstatsborgeres status og rettigheder, således at den kan tage nye initiativer, som kan tilpasse indvandringslovgivningen til charterets garantier. |
| --- | --- |

1.13

EU's charter om grundlæggende rettigheder er bindende og danner en ny ramme om de europæiske politikker for indvandring, integration og borgerrettigheder. Kommissionen bør analysere, hvilken betydning charteret har for tredjelandsstatsborgeres status og rettigheder, således at den kan tage nye initiativer, som kan tilpasse indvandringslovgivningen til charterets garantier.

| 1.14 | Charteret udgør fundamentet for et nyt medborgerskabsbegreb (et fælles sæt af grundlæggende rettigheder og forpligtelser) for tredjelandsstatsborgere. Udvalget foreslår, at udviklingen af dette medborgerskab bliver en af prioriteterne i det nye politiske program, som kommer til at afløse Stockholmprogrammet fra 2014. |
| --- | --- |

1.14

Charteret udgør fundamentet for et nyt medborgerskabsbegreb (et fælles sæt af grundlæggende rettigheder og forpligtelser) for tredjelandsstatsborgere. Udvalget foreslår, at udviklingen af dette medborgerskab bliver en af prioriteterne i det nye politiske program, som kommer til at afløse Stockholmprogrammet fra 2014.

| 1.15 | EU bør vedtage et indvandringskodeks, for at de rettigheder og frihedsrettigheder, som tilkommer tredjelandsstatsborgere bosiddende i EU, kan blive mere gennemsigtige og juridisk klare. Udvalget mener, at EU's lovgivning om indvandring bør garantere ligebehandling og princippet om ikke-forskelsbehandling. |
| --- | --- |

1.15

EU bør vedtage et indvandringskodeks, for at de rettigheder og frihedsrettigheder, som tilkommer tredjelandsstatsborgere bosiddende i EU, kan blive mere gennemsigtige og juridisk klare. Udvalget mener, at EU's lovgivning om indvandring bør garantere ligebehandling og princippet om ikke-forskelsbehandling.

| 1.16 | Kommissionen bør se nærmere på de problemer, som i praksis endnu gør sig gældende i medlemsstaterne mht. beskyttelse af tredjelandsstatsborgeres grundlæggende rettigheder, især når det gælder sociale rettigheder, fri bevægelighed og adgang til effektive retsmidler. |
| --- | --- |

1.16

Kommissionen bør se nærmere på de problemer, som i praksis endnu gør sig gældende i medlemsstaterne mht. beskyttelse af tredjelandsstatsborgeres grundlæggende rettigheder, især når det gælder sociale rettigheder, fri bevægelighed og adgang til effektive retsmidler.

| 1.17 | Kommissionen bør undersøge de hindringer, som nogle medlemsstater opretholder for tildeling af status som fastboende udlænding og udstedelse af det blå EU-kort (4), og afslutte de overtrædelsesprocedurer, den har indledt mod medlemsstater, som ikke overholder EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

1.17

Kommissionen bør undersøge de hindringer, som nogle medlemsstater opretholder for tildeling af status som fastboende udlænding og udstedelse af det blå EU-kort (4), og afslutte de overtrædelsesprocedurer, den har indledt mod medlemsstater, som ikke overholder EU-lovgivningen.

| 1.18 | Inden for rammerne af integrationsdagsordenen bør Kommissionen foretage en ny evaluering af nationale procedurer og hindringer for erhvervelse og fortabelse af statsborgerskab og indvirkningen heraf på unionsborgerskabet. |
| --- | --- |

1.18

Inden for rammerne af integrationsdagsordenen bør Kommissionen foretage en ny evaluering af nationale procedurer og hindringer for erhvervelse og fortabelse af statsborgerskab og indvirkningen heraf på unionsborgerskabet.

| 1.19 | Udvalget opfordrer Kommissionen til at udarbejde en rapport om, hvor langt man er nået i debatten i EU om FN's konvention om sikring af alle vandrende arbejdstageres og deres familiers rettigheder (5). Kommissionen bør gøre forberedelser til ratificeringen af den. |
| --- | --- |

1.19

Udvalget opfordrer Kommissionen til at udarbejde en rapport om, hvor langt man er nået i debatten i EU om FN's konvention om sikring af alle vandrende arbejdstageres og deres familiers rettigheder (5). Kommissionen bør gøre forberedelser til ratificeringen af den.

2.   Unionsborgerskab

| 2.1 | År 2013 er udråbt til "Borgernes Europaår". Unionsborgerskabet er et af de mest effektive instrumenter til at opbygge en fælles identitet for alle europæere. Udvalget mener, at den politiske filosofi, som – med Jean Monnets erklæring om, at vi ikke danner alliancer mellem stater, men forener mennesker – allerede lå til grund for EU's oprettelse, stadig er meget aktuel. |
| --- | --- |

2.1

År 2013 er udråbt til "Borgernes Europaår". Unionsborgerskabet er et af de mest effektive instrumenter til at opbygge en fælles identitet for alle europæere. Udvalget mener, at den politiske filosofi, som – med Jean Monnets erklæring om, at vi ikke danner alliancer mellem stater, men forener mennesker – allerede lå til grund for EU's oprettelse, stadig er meget aktuel.

| 2.2 | Unionsborgerskabet er ikke et tomt begreb, men udtryk for en konkret retlig og politisk status bestående af rettigheder og friheder. Demokrati, frihed, retsstaten, ligestilling og respekt for menneskerettigheder er Unionens grundlæggende værdier i henhold til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

2.2

Unionsborgerskabet er ikke et tomt begreb, men udtryk for en konkret retlig og politisk status bestående af rettigheder og friheder. Demokrati, frihed, retsstaten, ligestilling og respekt for menneskerettigheder er Unionens grundlæggende værdier i henhold til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union.

| 2.3 | EØSU mener, at det i så vanskelige tider som disse med den alvorlige økonomiske, sociale og politiske krise, som plager Europa, er nødvendigt at gribe til innovative strategier for at fremme et mere åbent og inklusivt medborgerskab og skabe større tillid blandt alle, som bor i Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

2.3

EØSU mener, at det i så vanskelige tider som disse med den alvorlige økonomiske, sociale og politiske krise, som plager Europa, er nødvendigt at gribe til innovative strategier for at fremme et mere åbent og inklusivt medborgerskab og skabe større tillid blandt alle, som bor i Den Europæiske Union.

| 2.4 | Kommissionen har offentliggjort den anden rapport om unionsborgerskab – Unionsborgere: jeres rettigheder, jeres fremtid, hvori den analyserer nogle af de eksisterende hindringer og problemer. EØSU hilser Kommissionens rapport velkommen, men savner et politisk tiltag for tredjelandsstatsborgere, som har tilsvarende rettigheder og friheder i EU, men ikke et fuldgyldigt unionsborgerskab. |
| --- | --- |

2.4

Kommissionen har offentliggjort den anden rapport om unionsborgerskab – Unionsborgere: jeres rettigheder, jeres fremtid, hvori den analyserer nogle af de eksisterende hindringer og problemer. EØSU hilser Kommissionens rapport velkommen, men savner et politisk tiltag for tredjelandsstatsborgere, som har tilsvarende rettigheder og friheder i EU, men ikke et fuldgyldigt unionsborgerskab.

| 2.5 | Udvalget er ved at tage en lang række initiativer for at fremme et mere aktivt unionsborgerskab, men henleder opmærksomheden på det alvorlige problem med, at mange unge, som er efterkommere i anden eller tredje generation efter indvandrere, lider under alvorlige former for diskrimination og udstødelse, som væsentligt svækker deres følelse af at være en del af et samfund, der betragter dem som "andenrangsborgere". |
| --- | --- |

2.5

Udvalget er ved at tage en lang række initiativer for at fremme et mere aktivt unionsborgerskab, men henleder opmærksomheden på det alvorlige problem med, at mange unge, som er efterkommere i anden eller tredje generation efter indvandrere, lider under alvorlige former for diskrimination og udstødelse, som væsentligt svækker deres følelse af at være en del af et samfund, der betragter dem som "andenrangsborgere".

3.   EU's integrationsdagsorden: indvandrernes deltagelse i den demokratiske proces

| 3.1 | EØSU foreslog allerede for 10 år siden, at integration skulle være en grundlæggende del af den fælles indvandringspolitik, og foreslog iværksættelse af en EU-dagsorden. Rådet vedtog i 2004 de fælles grundprincipper for integration, hvori indgår følgende: "Adgang for indvandrere til institutioner samt til offentlige og private goder og tjenesteydelser på lige fod med nationale statsborgere og uden forskelsbehandling er en afgørende forudsætning for bedre integration". Og "Indvandrerdeltagelse i den demokratiske proces og i udformningen af integrationspolitik og -foranstaltninger, navnlig på lokalt plan, støtter integrationen af indvandrere". |
| --- | --- |

3.1

EØSU foreslog allerede for 10 år siden, at integration skulle være en grundlæggende del af den fælles indvandringspolitik, og foreslog iværksættelse af en EU-dagsorden. Rådet vedtog i 2004 de fælles grundprincipper for integration, hvori indgår følgende: "Adgang for indvandrere til institutioner samt til offentlige og private goder og tjenesteydelser på lige fod med nationale statsborgere og uden forskelsbehandling er en afgørende forudsætning for bedre integration". Og "Indvandrerdeltagelse i den demokratiske proces og i udformningen af integrationspolitik og -foranstaltninger, navnlig på lokalt plan, støtter integrationen af indvandrere".

| 3.2 | Kommissionen er i samarbejde med EØSU ved at udvikle EU's dagsorden for integration og igangsætte en lang række aktiviteter til støtte for medlemsstaterne. EØSU og Kommissionen har oprettet Det Europæiske Integrationsforum (6) for at gøre det lettere for indvandrerne og civilsamfundsorganisationerne at deltage. |
| --- | --- |

3.2

Kommissionen er i samarbejde med EØSU ved at udvikle EU's dagsorden for integration og igangsætte en lang række aktiviteter til støtte for medlemsstaterne. EØSU og Kommissionen har oprettet Det Europæiske Integrationsforum (6) for at gøre det lettere for indvandrerne og civilsamfundsorganisationerne at deltage.

| 3.3 | Udvalget har bidraget til dagsordenen for integration gennem udarbejdelse af flere udtalelser (7). |
| --- | --- |

3.3

Udvalget har bidraget til dagsordenen for integration gennem udarbejdelse af flere udtalelser (7).

| 3.4 | Forummet har analyseret betydningen af indvandrernes deltagelse i den demokratiske proces og har konkluderet, at integrationen forløber bedre i de medlemsstater, som fremmer indvandreres adgang til at få del i en borgers rettigheder. Derfor opfordrer udvalget medlemsstaterne til inden for rammerne af deres nationale lovgivning at indføre mere lempelige regler, således at tredjelandsstatsborgere med status som fastboende udlænding kan opnå statsborgerskab. |
| --- | --- |

3.4

Forummet har analyseret betydningen af indvandrernes deltagelse i den demokratiske proces og har konkluderet, at integrationen forløber bedre i de medlemsstater, som fremmer indvandreres adgang til at få del i en borgers rettigheder. Derfor opfordrer udvalget medlemsstaterne til inden for rammerne af deres nationale lovgivning at indføre mere lempelige regler, således at tredjelandsstatsborgere med status som fastboende udlænding kan opnå statsborgerskab.

| 3.5 | Udvalget sætter pris på, at fagforeninger, arbejdsgiverorganisationer og ngo'er har en integrationsvenlig indstilling og fremmer indvandrernes deltagelse i deres organisationers demokratiske liv. Civilsamfundet henvender sig til tredjelandsstatsborgerne med det mål, at de kan blive aktive medlemmer af deres organisationer. |
| --- | --- |

3.5

Udvalget sætter pris på, at fagforeninger, arbejdsgiverorganisationer og ngo'er har en integrationsvenlig indstilling og fremmer indvandrernes deltagelse i deres organisationers demokratiske liv. Civilsamfundet henvender sig til tredjelandsstatsborgerne med det mål, at de kan blive aktive medlemmer af deres organisationer.

| 3.6 | Integration er en social tovejsproces med gensidig tilpasning mellem indvandrerne og værtssamfundet, der bør støttes gennem en god forvaltning i EU, både på nationalt, regionalt og lokalt niveau. En fælles tilgang i EU har en stor merværdi, da den forbinder integrationen med traktatens værdier og principper, med principperne om ligebehandling og ikke-forskelsbehandling, med charteret om grundlæggende rettigheder, den europæiske menneskerettighedskonvention og Europa 2020-dagsordenen. |
| --- | --- |

3.6

Integration er en social tovejsproces med gensidig tilpasning mellem indvandrerne og værtssamfundet, der bør støttes gennem en god forvaltning i EU, både på nationalt, regionalt og lokalt niveau. En fælles tilgang i EU har en stor merværdi, da den forbinder integrationen med traktatens værdier og principper, med principperne om ligebehandling og ikke-forskelsbehandling, med charteret om grundlæggende rettigheder, den europæiske menneskerettighedskonvention og Europa 2020-dagsordenen.

| 3.7 | EU's lovgivning om indvandring bør sikre ligebehandling og princippet om ikke-forskelsbehandling. I denne forbindelse bør der refereres til spørgsmålet om sproglige og religiøse rettigheder og muligheder. Udvalget anser det for et meget positivt initiativ, at Kommissionen har fremlagt et forslag til direktiv (8) for at fremme EU-arbejdstagernes udøvelse af deres ret til fri bevægelighed. |
| --- | --- |

3.7

EU's lovgivning om indvandring bør sikre ligebehandling og princippet om ikke-forskelsbehandling. I denne forbindelse bør der refereres til spørgsmålet om sproglige og religiøse rettigheder og muligheder. Udvalget anser det for et meget positivt initiativ, at Kommissionen har fremlagt et forslag til direktiv (8) for at fremme EU-arbejdstagernes udøvelse af deres ret til fri bevægelighed.

| 3.8 | EØSU har imidlertid foreslået, at alle personer, som har bopæl i EU, skal have en retfærdig behandling uafhængigt af deres indvandringsstatus eller nationalitet. Derfor bør nogle af de begrænsninger, som i dag kendetegner unionsborgerskabet, afskaffes. |
| --- | --- |

3.8

EØSU har imidlertid foreslået, at alle personer, som har bopæl i EU, skal have en retfærdig behandling uafhængigt af deres indvandringsstatus eller nationalitet. Derfor bør nogle af de begrænsninger, som i dag kendetegner unionsborgerskabet, afskaffes.

4.   Nationalitet, bopæl og unionsborgerskab

| 4.1 | Udvalget vil gerne skabe debat om unionsborgerskabets karakter for så vidt angår statsborgere fra tredjelande, som er lovligt og varigt bosatte i EU. Det er nødvendigt at vende tilbage til den tilgang, som oprindeligt blev anlagt i Rådets konklusioner fra Tammerfors (9). Det princip om retfærdig og lige behandling af EU-borgerne og tredjelandsstatsborgerne, som blev fastlagt i Tammerfors (10), kan stadig regnes blandt de politiske prioriteter, for målene er ikke nået efter fjorten års gennemførelse af den fælles indvandringspolitik. |
| --- | --- |

4.1

Udvalget vil gerne skabe debat om unionsborgerskabets karakter for så vidt angår statsborgere fra tredjelande, som er lovligt og varigt bosatte i EU. Det er nødvendigt at vende tilbage til den tilgang, som oprindeligt blev anlagt i Rådets konklusioner fra Tammerfors (9). Det princip om retfærdig og lige behandling af EU-borgerne og tredjelandsstatsborgerne, som blev fastlagt i Tammerfors (10), kan stadig regnes blandt de politiske prioriteter, for målene er ikke nået efter fjorten års gennemførelse af den fælles indvandringspolitik.

| 4.2 | Det er op til medlemsstaterne at tildele statsborgerskab i henhold til deres egen lovgivning, eftersom traktaten ikke giver EU nogen kompetence til harmonisering af lovgivningerne. Følgelig henhører dette under den nationale suverænitet. |
| --- | --- |

4.2

Det er op til medlemsstaterne at tildele statsborgerskab i henhold til deres egen lovgivning, eftersom traktaten ikke giver EU nogen kompetence til harmonisering af lovgivningerne. Følgelig henhører dette under den nationale suverænitet.

| 4.3 | Men i alle medlemsstater tager indvandrerorganisationer, fagforeninger og ngo'er initiativer og skaber debat for at lempe kravene til opholdets varighed og procedurerne for erhvervelse af statsborgerskab for indvandrere samt fremme integrationen ud fra den betragtning, at samfund og stater, som udelukker en stor gruppe personer, som er varigt bosat, fra ligebehandling og medbestemmelse, ikke er rummelige. |
| --- | --- |

4.3

Men i alle medlemsstater tager indvandrerorganisationer, fagforeninger og ngo'er initiativer og skaber debat for at lempe kravene til opholdets varighed og procedurerne for erhvervelse af statsborgerskab for indvandrere samt fremme integrationen ud fra den betragtning, at samfund og stater, som udelukker en stor gruppe personer, som er varigt bosat, fra ligebehandling og medbestemmelse, ikke er rummelige.

| 4.4 | Begrebet unionsborgerskab er fast forankret i traktaterne, EU-retten og i charteret om grundlæggende rettigheder. Traktaten (TEUF), nærmere bestemt artikel 20, fastsætter, at "Unionsborgerskab har enhver, der er statsborger i en medlemsstat. Unionsborgerskabet er et supplement til det nationale statsborgerskab og træder ikke i stedet for dette." Statsborgerskab – som defineret i den nationale lovgivning om erhvervelse og fortabelse heraf – er altså "hovedforudsætningen" for at opnå unionsborgerskab (11). |
| --- | --- |

4.4

Begrebet unionsborgerskab er fast forankret i traktaterne, EU-retten og i charteret om grundlæggende rettigheder. Traktaten (TEUF), nærmere bestemt artikel 20, fastsætter, at "Unionsborgerskab har enhver, der er statsborger i en medlemsstat. Unionsborgerskabet er et supplement til det nationale statsborgerskab og træder ikke i stedet for dette." Statsborgerskab – som defineret i den nationale lovgivning om erhvervelse og fortabelse heraf – er altså "hovedforudsætningen" for at opnå unionsborgerskab (11).

| 4.5 | Den tætte sammenkædning af unionsborgerskab og statsborgerskab i medlemsstaterne har været genstand for stor debat og kritik siden indførelsen af unionsborgerskabet med Maastrichttraktaten i 1992. Denne sammenkædning indebærer i princippet en streng udelukkelse fra unionsborgerskabet af tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold i EU, og derfor er disse personer forblevet "usynlige" i den europæiske debat om unionsborgerskab og uden deltagelse i det politiske og demokratiske liv. |
| --- | --- |

4.5

Den tætte sammenkædning af unionsborgerskab og statsborgerskab i medlemsstaterne har været genstand for stor debat og kritik siden indførelsen af unionsborgerskabet med Maastrichttraktaten i 1992. Denne sammenkædning indebærer i princippet en streng udelukkelse fra unionsborgerskabet af tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold i EU, og derfor er disse personer forblevet "usynlige" i den europæiske debat om unionsborgerskab og uden deltagelse i det politiske og demokratiske liv.

| 4.6 | En restriktiv fortolkning af unionsborgerskab går ud på, at der findes en homogen og klart definerbar gruppe af personer, der betegnes som unionsborgere, og en anden gruppe af personer, der betegnes som tredjelandsstatsborgere og ikke betragtes som borgere i Europa. |
| --- | --- |

4.6

En restriktiv fortolkning af unionsborgerskab går ud på, at der findes en homogen og klart definerbar gruppe af personer, der betegnes som unionsborgere, og en anden gruppe af personer, der betegnes som tredjelandsstatsborgere og ikke betragtes som borgere i Europa.

| 4.7 | Men hvem er disse "unionsborgere"? Er det på sin plads at begrænse unionsborgerskabets personlige anvendelsesområde til personer, som er statsborgere i medlemsstaterne? Har tredjelandsstatsborgere allerede nogle rettigheder og friheder, der svarer til og er sammenlignelige med EU-borgernes? Hvilke begrænsninger og udfordringer står unionsborgerskabet i dag overfor? Hvilken rolle spiller deltagelsen i det politiske liv og stemmeretten i denne sammenhæng? Hvorfor er mange unge, som er efterkommere efter indvandrere, stadig andenrangsborgere? Hvis indvandrernes deltagelse i den demokratiske proces fremmer deres integration, hvorfor er de så udelukket herfra? |
| --- | --- |

4.7

Men hvem er disse "unionsborgere"? Er det på sin plads at begrænse unionsborgerskabets personlige anvendelsesområde til personer, som er statsborgere i medlemsstaterne? Har tredjelandsstatsborgere allerede nogle rettigheder og friheder, der svarer til og er sammenlignelige med EU-borgernes? Hvilke begrænsninger og udfordringer står unionsborgerskabet i dag overfor? Hvilken rolle spiller deltagelsen i det politiske liv og stemmeretten i denne sammenhæng? Hvorfor er mange unge, som er efterkommere efter indvandrere, stadig andenrangsborgere? Hvis indvandrernes deltagelse i den demokratiske proces fremmer deres integration, hvorfor er de så udelukket herfra?

| 4.8 | Hidtil har det været medlemsstaterne, som indirekte har afgjort, hvem der er eller ikke er unionsborgere. Det bør der laves om på, for at unionsborgerskabet kan blive hjertet i den europæiske integration. |
| --- | --- |

4.8

Hidtil har det været medlemsstaterne, som indirekte har afgjort, hvem der er eller ikke er unionsborgere. Det bør der laves om på, for at unionsborgerskabet kan blive hjertet i den europæiske integration.

5.   Medborgerskab i EU

| 5.1 | Charteret for grundlæggende rettigheder er fundamentet for et nyt inklusivt og deltagelsesbaseret medborgerskabsbegreb, som efter udvalgets mening trænger til at blive videreudviklet. |
| --- | --- |

5.1

Charteret for grundlæggende rettigheder er fundamentet for et nyt inklusivt og deltagelsesbaseret medborgerskabsbegreb, som efter udvalgets mening trænger til at blive videreudviklet.

| 5.2 | Kommissionen har erklæret, at charteret om grundlæggende rettigheder er referenceramme for udformningen af begrebet "medborgerskab" for statsborgere fra tredjelande (med et fælles sæt af grundlæggende rettigheder og forpligtelser). |
| --- | --- |

5.2

Kommissionen har erklæret, at charteret om grundlæggende rettigheder er referenceramme for udformningen af begrebet "medborgerskab" for statsborgere fra tredjelande (med et fælles sæt af grundlæggende rettigheder og forpligtelser).

| 5.3 | EU's charter om grundlæggende rettigheder har en bindende karakter og en retskraft svarende til traktaterne. Charteret har ændret og konsolideret indholdet i unionsborgerskabet. Dets personlige anvendelsesområde omfatter såvel EU-borgere som tredjelandsstatsborgere. Afsnit V omhandler "borgerrettigheder", men også her gælder artikel 41 (ret til god forvaltning) og artikel 45, stk. 2 (fri bevægelighed og opholdsret), ligefuldt for tredjelandsstatsborgere. |
| --- | --- |

5.3

EU's charter om grundlæggende rettigheder har en bindende karakter og en retskraft svarende til traktaterne. Charteret har ændret og konsolideret indholdet i unionsborgerskabet. Dets personlige anvendelsesområde omfatter såvel EU-borgere som tredjelandsstatsborgere. Afsnit V omhandler "borgerrettigheder", men også her gælder artikel 41 (ret til god forvaltning) og artikel 45, stk. 2 (fri bevægelighed og opholdsret), ligefuldt for tredjelandsstatsborgere.

| 5.4 | EØSU gør opmærksom på, at de øvrige bestemmelser i charteret gælder for enhver borger uanset nationalitet. Charteret begrænser medlemsstaternes skønsbeføjelser for så vidt angår spørgsmål vedrørende opholdssikkerhed, familiesammenføring, udvisning og endog erhvervelse og fortabelse af statsborgerskab. Et af de grundlæggende aspekter er afsnit VI om retfærdighed i retssystemet, der omfatter ret til effektive retssystemer og adgang til effektive retsmidler, hvis nogen af de grundlæggende rettigheder og borgerrettigheder krænkes. |
| --- | --- |

5.4

EØSU gør opmærksom på, at de øvrige bestemmelser i charteret gælder for enhver borger uanset nationalitet. Charteret begrænser medlemsstaternes skønsbeføjelser for så vidt angår spørgsmål vedrørende opholdssikkerhed, familiesammenføring, udvisning og endog erhvervelse og fortabelse af statsborgerskab. Et af de grundlæggende aspekter er afsnit VI om retfærdighed i retssystemet, der omfatter ret til effektive retssystemer og adgang til effektive retsmidler, hvis nogen af de grundlæggende rettigheder og borgerrettigheder krænkes.

| 5.5 | EØSU mener, at sammenkædningen mellem unionsborgerskabet og charteret kan få store konsekvenser i forbindelse med udvidelsen af det personlige anvendelsesområde for unionsborgerskabet. En af de største udestående udfordringer er at sikre adgang til effektive retsmidler for tredjelandsstatsborgere, hvis grundlæggende rettigheder og friheder i henhold til EU-retten er blevet begrænset af undtagelser eller krænket af medlemsstaterne og deres myndigheder (12). |
| --- | --- |

5.5

EØSU mener, at sammenkædningen mellem unionsborgerskabet og charteret kan få store konsekvenser i forbindelse med udvidelsen af det personlige anvendelsesområde for unionsborgerskabet. En af de største udestående udfordringer er at sikre adgang til effektive retsmidler for tredjelandsstatsborgere, hvis grundlæggende rettigheder og friheder i henhold til EU-retten er blevet begrænset af undtagelser eller krænket af medlemsstaterne og deres myndigheder (12).

| 5.6 | Under det forberedende arbejde til det europæiske konvent vedtog EØSU en resolution, hvori det foreslog: "...Foranstaltningerne vedrørende integration af indvandrere bør forbedres. Udvalget anmoder om, at konventet undersøger muligheden for at tildele tredjelandestatsborgere med status som fastboende unionsborgerskab..." (13). |
| --- | --- |

5.6

Under det forberedende arbejde til det europæiske konvent vedtog EØSU en resolution, hvori det foreslog: "...Foranstaltningerne vedrørende integration af indvandrere bør forbedres. Udvalget anmoder om, at konventet undersøger muligheden for at tildele tredjelandestatsborgere med status som fastboende unionsborgerskab..." (13).

| 5.7 | I sin meddelelse om en indvandringspolitik i EU (14) opstillede Kommissionen målet om at fastlægge fælles retlige rammer for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold og en fælles retsstilling, som skulle baseres på princippet om, at der skal gælde en række rettigheder og forpligtelser, som kan sidestilles med dem, der gælder for landets egne statsborgere, men differentieret ud fra opholdets varighed. |
| --- | --- |

5.7

I sin meddelelse om en indvandringspolitik i EU (14) opstillede Kommissionen målet om at fastlægge fælles retlige rammer for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold og en fælles retsstilling, som skulle baseres på princippet om, at der skal gælde en række rettigheder og forpligtelser, som kan sidestilles med dem, der gælder for landets egne statsborgere, men differentieret ud fra opholdets varighed.

| 5.8 | Muligheden for, at migranter kunne opnå et sådant borgerskab efter mindst fem år, kunne være en tilstrækkelig garanti for, at mange migranter kunne slå sig ned i samfundet med godt resultat, eller være et første skridt hen imod opnåelsen af statsborgerskab i medlemsstaten. |
| --- | --- |

5.8

Muligheden for, at migranter kunne opnå et sådant borgerskab efter mindst fem år, kunne være en tilstrækkelig garanti for, at mange migranter kunne slå sig ned i samfundet med godt resultat, eller være et første skridt hen imod opnåelsen af statsborgerskab i medlemsstaten.

| 5.9 | I sin udtalelse om Adgang til unionsborgerskab i EU anførte EØSU, at den brede definition af unionsborgerskab svarede til den definition, som Kommissionen havde introduceret under betegnelsen "medborgerskab". |
| --- | --- |

5.9

I sin udtalelse om Adgang til unionsborgerskab i EU anførte EØSU, at den brede definition af unionsborgerskab svarede til den definition, som Kommissionen havde introduceret under betegnelsen "medborgerskab".

| 5.10 | EØSU er gået ind for, at et "medborgerskab" i EU bør forstås som et "deltagelsesbaseret og rummeligt medborgerskab" for alle, som er varigt bosatte på EU's område, og hvor princippet om lighed for loven for alle mennesker bør være et af grundprincipperne. EØSU pegede allerede i sin udtalelse om Adgang til unionsborgerskab i EU på, at man dermed ville opnå at nedfælde "forpligtelsen til lige behandling for at fremme og lette den samfundsmæssige integration af tredjelandsstatsborgere med fast og lovligt ophold i én af EU-medlemsstaterne (lighed for loven)", og at man ville tage kampen op mod den forskelsbehandling, som tredjelandsstatsborgere i dag udsættes for. |
| --- | --- |

5.10

EØSU er gået ind for, at et "medborgerskab" i EU bør forstås som et "deltagelsesbaseret og rummeligt medborgerskab" for alle, som er varigt bosatte på EU's område, og hvor princippet om lighed for loven for alle mennesker bør være et af grundprincipperne. EØSU pegede allerede i sin udtalelse om Adgang til unionsborgerskab i EU på, at man dermed ville opnå at nedfælde "forpligtelsen til lige behandling for at fremme og lette den samfundsmæssige integration af tredjelandsstatsborgere med fast og lovligt ophold i én af EU-medlemsstaterne (lighed for loven)", og at man ville tage kampen op mod den forskelsbehandling, som tredjelandsstatsborgere i dag udsættes for.

6.   Ti år efter er der stadig problemer, som skal løses

| 6.1 | I det seneste tiår har EU iværksat politikker, vedtaget retsakter og fastlagt retspraksis, som har stor betydning både for unionsborgerskabet og for tredjelandsstatsborgeres stilling. Denne udvikling har givet sig udslag i en gradvis bopælsrelateret udvidelse af de rettigheder, friheder og garantier, som kendetegner unionsborgerskabet. EØSU mener dog, at denne udvidelse er ufuldstændig, at den har for mange begrænsninger. |
| --- | --- |

6.1

I det seneste tiår har EU iværksat politikker, vedtaget retsakter og fastlagt retspraksis, som har stor betydning både for unionsborgerskabet og for tredjelandsstatsborgeres stilling. Denne udvikling har givet sig udslag i en gradvis bopælsrelateret udvidelse af de rettigheder, friheder og garantier, som kendetegner unionsborgerskabet. EØSU mener dog, at denne udvidelse er ufuldstændig, at den har for mange begrænsninger.

| 6.2 | Et af de vigtigste skridt på lovgivningsområdet var vedtagelsen af direktiv 2004/38 om unionsborgeres rettigheder, som i én enkelt retsakt samler de tidligere spredte og fragmenterede EU-retlige rammer om fri bevægelighed og ophold. EU har været særligt aktiv mht. anerkendelse af rettigheder og bestemmelser om ikke-forskelsbehandling for tredjelandsstatsborgere, som er familiemedlemmer til EU-borgere. Direktivet tilkender udtrykkeligt disse familiemedlemmer, som er tredjelandsstatsborgere, diverse rettigheder og friheder, som er meget lig unionsborgernes rettigheder. |
| --- | --- |

6.2

Et af de vigtigste skridt på lovgivningsområdet var vedtagelsen af direktiv 2004/38 om unionsborgeres rettigheder, som i én enkelt retsakt samler de tidligere spredte og fragmenterede EU-retlige rammer om fri bevægelighed og ophold. EU har været særligt aktiv mht. anerkendelse af rettigheder og bestemmelser om ikke-forskelsbehandling for tredjelandsstatsborgere, som er familiemedlemmer til EU-borgere. Direktivet tilkender udtrykkeligt disse familiemedlemmer, som er tredjelandsstatsborgere, diverse rettigheder og friheder, som er meget lig unionsborgernes rettigheder.

| 6.2.1 | EØSU er enigt med Kommissionen i, at en af de største udfordringer er at udstrække de rettigheder, som er nedfældet i direktivet, til alle personer i dagligdagen ved at afskaffe visse former for dårlig praksis i medlemsstaterne samt give personer, hvis friheder i tilknytning til unionsborgerskabet er blevet krænket, adgang til effektive retsmidler. |
| --- | --- |

6.2.1

EØSU er enigt med Kommissionen i, at en af de største udfordringer er at udstrække de rettigheder, som er nedfældet i direktivet, til alle personer i dagligdagen ved at afskaffe visse former for dårlig praksis i medlemsstaterne samt give personer, hvis friheder i tilknytning til unionsborgerskabet er blevet krænket, adgang til effektive retsmidler.

| 6.2.2 | Mens disse "unionsborgerrettigheder" følger direkte af familierelationen, kan de først påberåbes i det øjeblik unionsborgerne og deres familiemedlemmer udøver retten til fri bevægelighed eller emigrerer til en anden medlemsstat. Udøvelsen af mobilitet inden for EU er fortsat en af betingelserne for, at den beskyttelse, som unionsborgerskabet giver familiemedlemmer, bliver aktiveret (15). Direktivet anerkender også en ret til tidsubegrænset ophold for disse familiemedlemmer efter fem års fast ophold. |
| --- | --- |

6.2.2

Mens disse "unionsborgerrettigheder" følger direkte af familierelationen, kan de først påberåbes i det øjeblik unionsborgerne og deres familiemedlemmer udøver retten til fri bevægelighed eller emigrerer til en anden medlemsstat. Udøvelsen af mobilitet inden for EU er fortsat en af betingelserne for, at den beskyttelse, som unionsborgerskabet giver familiemedlemmer, bliver aktiveret (15). Direktivet anerkender også en ret til tidsubegrænset ophold for disse familiemedlemmer efter fem års fast ophold.

| 6.2.3 | EØSU mener dog, at de nationale myndigheder stadig opretholder en lovgivning og en praksis, som skaber hindringer for den ret til fri bevægelighed og ophold, som familiemedlemmer til unionsborgere har. Ligeledes forekommer der stadig situationer med omvendt forskelsbehandling af udenlandske familiemedlemmer til unionsborgere, som der bør findes en løsning på (16). |
| --- | --- |

6.2.3

EØSU mener dog, at de nationale myndigheder stadig opretholder en lovgivning og en praksis, som skaber hindringer for den ret til fri bevægelighed og ophold, som familiemedlemmer til unionsborgere har. Ligeledes forekommer der stadig situationer med omvendt forskelsbehandling af udenlandske familiemedlemmer til unionsborgere, som der bør findes en løsning på (16).

| 6.3 | EU-Domstolen har været meget aktiv og har spillet en positiv rolle i forhold til at beskytte og proaktivt definere unionsborgerskabets retlige rammer og individuelle rettigheder (17). Domstolen har understreget, at unionsborgerskabets formål er at skabe den grundlæggende status for medlemsstaternes statsborgere (18). |
| --- | --- |

6.3

EU-Domstolen har været meget aktiv og har spillet en positiv rolle i forhold til at beskytte og proaktivt definere unionsborgerskabets retlige rammer og individuelle rettigheder (17). Domstolen har understreget, at unionsborgerskabets formål er at skabe den grundlæggende status for medlemsstaternes statsborgere (18).

| 6.3.1 | EØSU bifalder den retspraksis i forhold til borgerrettigheder, som Domstolen i Luxembourg har opbygget, og anfører, at størstedelen af Domstolens praksis med vedtagelsen af direktivet blev indarbejdet, idet der i direktivet henvises til dens vigtigste domme i sager vedrørende fri bevægelighed og unionsborgerskab indtil 2004. |
| --- | --- |

6.3.1

EØSU bifalder den retspraksis i forhold til borgerrettigheder, som Domstolen i Luxembourg har opbygget, og anfører, at størstedelen af Domstolens praksis med vedtagelsen af direktivet blev indarbejdet, idet der i direktivet henvises til dens vigtigste domme i sager vedrørende fri bevægelighed og unionsborgerskab indtil 2004.

| 6.3.2 | Domstolen har også udviklet en omfattende retspraksis om EU-rettens generelle principper (19), såsom principperne om proportionalitet og ikke-forskelsbehandling, der gælder for alle personer, som påvirkes af EU-foranstaltninger eller af EU-retten, - uanset deres nationalitet eller indvandrerstatus. Retspraksissen omhandler også medlemsstaternes kompetence i spørgsmål om erhvervelse og fortabelse af statsborgerskab og følgerne heraf for unionsborgerskabet og de dertil knyttede rettigheder. |
| --- | --- |

6.3.2

Domstolen har også udviklet en omfattende retspraksis om EU-rettens generelle principper (19), såsom principperne om proportionalitet og ikke-forskelsbehandling, der gælder for alle personer, som påvirkes af EU-foranstaltninger eller af EU-retten, - uanset deres nationalitet eller indvandrerstatus. Retspraksissen omhandler også medlemsstaternes kompetence i spørgsmål om erhvervelse og fortabelse af statsborgerskab og følgerne heraf for unionsborgerskabet og de dertil knyttede rettigheder.

| 6.3.3 | Domstolen har gentagne gange understreget, at medlemsstaterne ved udøvelsen af deres beføjelser i nationalitetsspørgsmål bør tage særligt hensyn til virkningerne af deres lovgivning og beslutninger, for så vidt angår EU-rettens bestemmelser om medborgerskab og fri bevægelighed, især fuld udøvelse af de rettigheder og frihedsrettigheder, enhver unionsborger nyder godt af (20). |
| --- | --- |

6.3.3

Domstolen har gentagne gange understreget, at medlemsstaterne ved udøvelsen af deres beføjelser i nationalitetsspørgsmål bør tage særligt hensyn til virkningerne af deres lovgivning og beslutninger, for så vidt angår EU-rettens bestemmelser om medborgerskab og fri bevægelighed, især fuld udøvelse af de rettigheder og frihedsrettigheder, enhver unionsborger nyder godt af (20).

| 6.4 | I 2003 trådte en EU-lovgivningspakke om indvandring i kraft med indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere, som giver rettigheder og garantier, hvoraf nogle ligner unionsborgerskabets rettigheder og garantier. Direktiv 2003/109
   (21)
  om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding har indført en fælles retsstilling for tredjelandsstatsborgere, som har opholdt sig lovligt og uden afbrydelse på en medlemsstats område i fem år. |
| --- | --- |

6.4

I 2003 trådte en EU-lovgivningspakke om indvandring i kraft med indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere, som giver rettigheder og garantier, hvoraf nogle ligner unionsborgerskabets rettigheder og garantier. Direktiv 2003/109
   (21)
  om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding har indført en fælles retsstilling for tredjelandsstatsborgere, som har opholdt sig lovligt og uden afbrydelse på en medlemsstats område i fem år.

| 6.4.1 | EØSU understreger, at filosofien bag direktivet var ønsket om en tilnærmelse mellem unionsborgeres og fastboende udlændinges status samt beskyttelse af sidstnævntes opholdssikkerhed i EU. Den fælles status giver dog ikke disse personer fuld ligestilling og medborgerskab, men derimod en "tilnærmelsesvis ligestilling" eller et "tilnærmelsesvist tredjerangs unionsborgerskab", som er underlagt en række betingelser (22). Som Kommissionen anførte i sin rapport om gennemførelsen af direktivet (23), fastsætter artikel 11 i direktivet, at fastboende udlændinge har ret til "næsten ligebehandling" i forhold til medlemsstatens statsborgere, men der mangler informationer om, hvordan direktivet anvendes, hvilket skaber problemer for den praktiske gennemførelse. |
| --- | --- |

6.4.1

EØSU understreger, at filosofien bag direktivet var ønsket om en tilnærmelse mellem unionsborgeres og fastboende udlændinges status samt beskyttelse af sidstnævntes opholdssikkerhed i EU. Den fælles status giver dog ikke disse personer fuld ligestilling og medborgerskab, men derimod en "tilnærmelsesvis ligestilling" eller et "tilnærmelsesvist tredjerangs unionsborgerskab", som er underlagt en række betingelser (22). Som Kommissionen anførte i sin rapport om gennemførelsen af direktivet (23), fastsætter artikel 11 i direktivet, at fastboende udlændinge har ret til "næsten ligebehandling" i forhold til medlemsstatens statsborgere, men der mangler informationer om, hvordan direktivet anvendes, hvilket skaber problemer for den praktiske gennemførelse.

| 6.4.2 | Endvidere giver direktivet som et af aspekterne ved dets merværdi mulighed for "fri bevægelighed" eller mobilitet til en anden medlemsstat og dér opnå en "tilnærmelsesvis ligebehandling". Indførelsen af muligheden for mobilitet inden for EU eller fri bevægelighed minder netop om den model for unionsborgerskabet, der er fulgt i EU's lovgivning om borgerrettigheder for at fremme mobilitet inden for EU. |
| --- | --- |

6.4.2

Endvidere giver direktivet som et af aspekterne ved dets merværdi mulighed for "fri bevægelighed" eller mobilitet til en anden medlemsstat og dér opnå en "tilnærmelsesvis ligebehandling". Indførelsen af muligheden for mobilitet inden for EU eller fri bevægelighed minder netop om den model for unionsborgerskabet, der er fulgt i EU's lovgivning om borgerrettigheder for at fremme mobilitet inden for EU.

| 6.5 | Andre direktiver inden for EU's indvandrerlovgivning har også en tilgang og et aspekt, der sigter mod "mobilitet inden for EU" svarende til direktivet om fastboende udlændinge, og hvor målet er at gøre arbejdsmarkederne i EU mere attraktive. Det gælder for eksempel direktiv 2009/50 om det blå EU-kort for højt kvalificerede indvandrere. |
| --- | --- |

6.5

Andre direktiver inden for EU's indvandrerlovgivning har også en tilgang og et aspekt, der sigter mod "mobilitet inden for EU" svarende til direktivet om fastboende udlændinge, og hvor målet er at gøre arbejdsmarkederne i EU mere attraktive. Det gælder for eksempel direktiv 2009/50 om det blå EU-kort for højt kvalificerede indvandrere.

| 6.6 | EØSU mener dog, at den mangelfulde anvendelse af direktiverne i nogle medlemsstater har betydet, at de betingelser og kriterier, som tredjelandsstatsborgere og deres familiemedlemmer skal opfylde for at kunne tage ophold og arbejde i en anden medlemsstat end den, hvori de fik udstedt tilladelsen til EU-ophold, langt fra er sammenlignelige med EU-borgernes ret til fri bevægelighed på tværs af grænserne. |
| --- | --- |

6.6

EØSU mener dog, at den mangelfulde anvendelse af direktiverne i nogle medlemsstater har betydet, at de betingelser og kriterier, som tredjelandsstatsborgere og deres familiemedlemmer skal opfylde for at kunne tage ophold og arbejde i en anden medlemsstat end den, hvori de fik udstedt tilladelsen til EU-ophold, langt fra er sammenlignelige med EU-borgernes ret til fri bevægelighed på tværs af grænserne.

| 6.7 | Desuden er den fragmenterede og sektorielle karakter af lovrammerne for lovlig indvandring ikke fremmende for ligebehandling og ensartede rettigheder for tredjelandsstatsborgere, der er bosat i EU og gerne vil udøve retten til fri bevægelighed (24). |
| --- | --- |

6.7

Desuden er den fragmenterede og sektorielle karakter af lovrammerne for lovlig indvandring ikke fremmende for ligebehandling og ensartede rettigheder for tredjelandsstatsborgere, der er bosat i EU og gerne vil udøve retten til fri bevægelighed (24).

7.   Dialog med oprindelseslandene

| 7.1 | Udvalget har i andre udtalelser peget på, at der bør etableres en bedre politisk og social dialog med de lande, hvorfra indvandrerne i Europa kommer. EØSU glæder sig over, at der er undertegnet flere aftaler. |
| --- | --- |

7.1

Udvalget har i andre udtalelser peget på, at der bør etableres en bedre politisk og social dialog med de lande, hvorfra indvandrerne i Europa kommer. EØSU glæder sig over, at der er undertegnet flere aftaler.

| 7.2 | Denne dialog bør også omfatte borgerrettighederne. Udvalget mener, at aftaler mellem stater, som tillader dobbelt statsborgerskab, har en meget positiv betydning for tredjelandsstatsborgeres adgang til de borgerlige, sociale og politiske rettigheder. |
| --- | --- |

7.2

Denne dialog bør også omfatte borgerrettighederne. Udvalget mener, at aftaler mellem stater, som tillader dobbelt statsborgerskab, har en meget positiv betydning for tredjelandsstatsborgeres adgang til de borgerlige, sociale og politiske rettigheder.

| 7.3 | Men nogle medlemsstater giver kun politiske rettigheder på betingelse af gensidighed. Udvalget påpeger, at selv om denne betingelse kan være et positivt redskab, begrænser den i nogle tilfælde rettighederne for de berørte personer, når deres hjemlande ikke er enige i kriteriet om gensidighed. |
| --- | --- |

7.3

Men nogle medlemsstater giver kun politiske rettigheder på betingelse af gensidighed. Udvalget påpeger, at selv om denne betingelse kan være et positivt redskab, begrænser den i nogle tilfælde rettighederne for de berørte personer, når deres hjemlande ikke er enige i kriteriet om gensidighed.

| 7.4 | EØSU ønsker, at EU's udenrigspolitik baseres fuldt ud på strategien for global styring af den internationale migration inden for De Forenede Nationers rammer og på grundlag af relevante internationale retsinstrumenter såsom Verdenserklæringen om menneskerettigheder, FN's internationale konvention om beskyttelse af alle vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder (udvalget har opfordret (25) EU til at ratificere den), Den Internationale Konvention om Borgerlige og Politiske Rettigheder, Den Internationale Konvention om Økonomiske, Sociale og Kulturelle Rettigheder samt ILO's konventioner. |
| --- | --- |

7.4

EØSU ønsker, at EU's udenrigspolitik baseres fuldt ud på strategien for global styring af den internationale migration inden for De Forenede Nationers rammer og på grundlag af relevante internationale retsinstrumenter såsom Verdenserklæringen om menneskerettigheder, FN's internationale konvention om beskyttelse af alle vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder (udvalget har opfordret (25) EU til at ratificere den), Den Internationale Konvention om Borgerlige og Politiske Rettigheder, Den Internationale Konvention om Økonomiske, Sociale og Kulturelle Rettigheder samt ILO's konventioner.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Direktiv 2003/109.

1

(2)  EUT C 208 af 3.9.2003, s 76.

2

(3)  EUT C 208 af 3.9.2003, s. 76, punkt 4.3.

3

(4)  Direktiv 2009/50.

4

(5)  FN’s Generalforsamling den 18.12.1990.

5

(6)  http://ec.europa.eu/ewsi/en/policy/legal.cfm

6

(7)  EUT C 318 af 29.10.2011, s. 69–75; EUT C 48 af 15.2.2011, s. 6–13; EUT C 354 af 28.12.2010, s. 16–22; EUT C 347 af 18.12.2010, s. 19–27; EUT C 128 af 18.5.2010, s. 29–35; EUT C 27 af 3.2.2009, s. 95–98; EUT C 318 af 23.12.2006, s. 128-136; EFT C 125 af 27.5.2002, s. 112-122.

7

(8)  COM (2013) 236 final.

8

(9)  Det Europæiske Råd i Tammerfors, formandskabets konklusioner, 15.-16. oktober 1999.

9

(10)  I punkt 18 hedder det:

10

"Den Europæiske Union skal sikre en retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere, som opholder sig lovligt på medlemsstaternes område. En mere effektiv integrationspolitik bør sigte mod at indrømme dem rettigheder og pligter, der kan sammenlignes med dem, der gælder for EU-borgere. Den bør også fremme ikke-forskelsbehandling i det økonomiske, sociale og kulturelle liv og udforme foranstaltninger til bekæmpelse af racisme og fremmedhad."

Den Europæiske Union skal sikre en retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere, som opholder sig lovligt på medlemsstaternes område. En mere effektiv integrationspolitik bør sigte mod at indrømme dem rettigheder og pligter, der kan sammenlignes med dem, der gælder for EU-borgere. Den bør også fremme ikke-forskelsbehandling i det økonomiske, sociale og kulturelle liv og udforme foranstaltninger til bekæmpelse af racisme og fremmedhad.

Punkt 21 i konklusionerne opstillede det overordnede mål, at

"Tredjelandsstatsborgeres retsstilling bør tilnærmes EU-borgeres retsstilling. Det Europæiske Råd støtter målsætningen om, at tredjelandsstatsborgere, som i lang tid har opholdt sig lovligt i en medlemsstat, skal have mulighed for at opnå statsborgerret i denne medlemsstat.

"Tredjelandsstatsborgeres retsstilling bør tilnærmes EU-borgeres retsstilling. Det Europæiske Råd støtter målsætningen om, at tredjelandsstatsborgere, som i lang tid har opholdt sig lovligt i en medlemsstat, skal have mulighed for at opnå statsborgerret i denne medlemsstat.

(11)  De Groot, G.R. (1998), «The relationship between the nationality legislation of the Member States of the European Union and European Citizenship», kapitel VI, i M. La Torre (ed.), European Citizenship: An Institutional Challenge, Haag: Kluwer International Law.

11

European Citizenship: An Institutional Challenge

(12)  S. Carrera, M. De Somer og B. Petkova (2012), The Court of Justice of the European Union as a Fundamental Rights Tribunal: Challenges for the Effective Delivery of Fundamental Rights in the Area of Freedom, Security and Justice, CEPS Policy Brief, Centre for European Policy Studies, Bruxelles.

12

The Court of Justice of the European Union as a Fundamental Rights Tribunal: Challenges for the Effective Delivery of Fundamental Rights in the Area of Freedom, Security and Justice

(13)  EUT C 61 af 14.3.2003, s. 170, punkt 2.11.

13

(14)  COM(2000) 757 final.

14

(15)  Guild, E. (2004), The Legal Elements of European Identity: EU Citizenship and Migration Law, Haag: Kluwer Law International, European Law Library.

15

The Legal Elements of European Identity: EU Citizenship and Migration Law

(16)  European Report on the Free Movement of Workers in Europe in 2011-2012, K. Groenendijk et al., januar 2012, Kommissionen, GD for Beskæftigelse. Se http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=475&langId=en.

16

(17)  Kostakopoulou, T. (2007), «European Citizenship: Writing the Future», European Law Journal, Special Issue on EU Citizenship, Vol. 13, no 5, s. 623-646.

17

European Law Journal

o

(18)  C-184/99, Grzelczyk.

18

(19)  De Groot, G.R. (2005), «Towards a European Nationality Law», en H. Schneider (ed.), Migration, Integration and Citizenship: A Challenge for Europe’s Future, Vol. I, s. 13-53.

19

Migration, Integration and Citizenship: A Challenge for Europe’s Future

(20)  Se f.eks. sagerne C-369/90,Micheletti, C-192/99, Kaur eller C-135/08, Rottmann. Véase J. Shaw (ed) (2012), Has the European Court of Justice Challenged Member States Sovereignty in Nationality Law?, EUI Working Paper RSCAS 2011/62, EUDO Citizenship Observatory, Firenze.

20

Has the European Court of Justice Challenged Member States Sovereignty in Nationality Law?,

(21)  For en analyse af direktivet og dets forhistorie henvises til S. Carrera (2009), In Search of the Perfect Citizen? The intersection between integration, immigration and nationality in the EU, Martinus Nijhoff Publishers: Leiden.

21

In Search of the Perfect Citizen? The intersection between integration, immigration and nationality in the EU

(22)  Se artikel 11 i direktivet. Groenendijk, K. (2006), «The Legal Integration of Potential Citizens: Denizens in the EU in the final years before the implementation of the 2003 directive on long-term resident third country nationals», i R. Bauböck, E. Ersboll, K. Groenendijk og H. Waldrauch (eds), Acquisition and Loss of Nationality, Volume I: Comparative Analyses: Policies and Trends in 15 European Countries, Ámsterdam: Amsterdam University Press, s. 385-410.

22

Acquisition and Loss of Nationality

Comparative Analyses: Policies and Trends in 15 European Countries,

(23)  COM(2011) 585: Rapport om gennemførelsen af direktiv 2003/109.

23

(24)  S. Carrera et al. (2011), Labour Immigration Policy in the EU: A Renewed Agenda for Europe 2020, CEPS Policy Brief, Centre for European Policy Studies, Bruxelles.

24

Labour Immigration Policy in the EU: A Renewed Agenda for Europe 2020

(25)  EUT C 302 af 7.12.2004, s. 49.

25

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/23

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »For et mere bæredygtigt forbrug: industriprodukters levetid og forbrugeroplysning for at genoprette tilliden« (initiativudtalelse)

2014/C 67/05

Ordfører: Thierry LIBAERT

Medordfører: Jean-Pierre HABER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 14. februar 2013, under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at udarbejde en initiativudtalelse om:

"For et mere bæredygtigt forbrug: industriprodukters levetid og forbrugeroplysning for at genoprette tilliden" (initiativudtalelse).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer (CCMI). CCMI vedtog sin udtalelse den 26. september 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 17. oktober, følgende udtalelse med 178 stemmer for, 1 imod og 5 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Indbygget forældelse synes at være forbundet med en industriel produktionsform, der kræver, at produkterne udskiftes med en vis minimumshastighed. Om end denne produktfornyelse kan synes nødvendig, er der behov for at bekæmpe visse former for misbrug. Det Europæiske Økonomiske og Sociale udvalg skelner mellem bevidst planlagte defekter og de hurtige skift i vores forbrugsmønstre. Selv om der kan være god grund til at sætte spørgsmålstegn ved, at innovationer af marginal betydning ind imellem markedsføres, som om de var af banebrydende karakter, er det hensigten med denne udtalelse at sætte ind over for de mest grelle tilfælde og forbedre forbrugernes garantier. Formålet er at bidrage til at øge tilliden til vores europæiske virksomheder. Forslagene omhandler teknologi, forretningsmetoder, lovgivning, uddannelse og information og indgår i strategien for en bedre, mere retfærdig og loyal balance mellem produktion, distribution og forbrug. |
| --- | --- |

1.1

Indbygget forældelse synes at være forbundet med en industriel produktionsform, der kræver, at produkterne udskiftes med en vis minimumshastighed. Om end denne produktfornyelse kan synes nødvendig, er der behov for at bekæmpe visse former for misbrug. Det Europæiske Økonomiske og Sociale udvalg skelner mellem bevidst planlagte defekter og de hurtige skift i vores forbrugsmønstre. Selv om der kan være god grund til at sætte spørgsmålstegn ved, at innovationer af marginal betydning ind imellem markedsføres, som om de var af banebrydende karakter, er det hensigten med denne udtalelse at sætte ind over for de mest grelle tilfælde og forbedre forbrugernes garantier. Formålet er at bidrage til at øge tilliden til vores europæiske virksomheder. Forslagene omhandler teknologi, forretningsmetoder, lovgivning, uddannelse og information og indgår i strategien for en bedre, mere retfærdig og loyal balance mellem produktion, distribution og forbrug.

| 1.2 | EØSU ønsker et totalt forbud mod produkter, hvori der er indbygget fejl, som har til formål at få produktet til at gå i stykker. Disse sjældne, men grelle tilfælde, som f.eks. de i medierne meget omtalte printere, der er konstrueret med henblik på at gå i stykker efter at være blevet anvendt et vist antal gange, kan betyde, at borgerne mister tilliden til virksomhederne. |
| --- | --- |

1.2

EØSU ønsker et totalt forbud mod produkter, hvori der er indbygget fejl, som har til formål at få produktet til at gå i stykker. Disse sjældne, men grelle tilfælde, som f.eks. de i medierne meget omtalte printere, der er konstrueret med henblik på at gå i stykker efter at være blevet anvendt et vist antal gange, kan betyde, at borgerne mister tilliden til virksomhederne.

| 1.3 | EØSU anbefaler virksomhederne at gøre det lettere at få repareret deres produkter. Dette kan ske på tre måder: For det første er der de tekniske muligheder (jf. eksemplet med digitale tablets, hvor batterierne er svejset fast i maskinen for at forhindre enhver form for reparation og tvinge ejeren til at anskaffe et nyt produkt). For det andet kan man tilbyde forbrugeren mulighed for at skaffe reservedele i mindst fem år efter produktanskaffelsen. Endelig bør køb af et produkt ledsages af detaljerede oplysninger om mulighederne for reparation, og om hvordan man gør brug af disse muligheder. Mere overordnet opfordrer EØSU gennem denne udtalelse til intensiv støtte til de sociale aspekter og til reparationsvirksomhederne. Dette tiltag med henblik på at forbedre tilliden mellem virksomheder og forbrugere skal mere specifikt ses i lyset af de muligheder for at øge beskæftigelsen, som det kan skabe. |
| --- | --- |

1.3

EØSU anbefaler virksomhederne at gøre det lettere at få repareret deres produkter. Dette kan ske på tre måder: For det første er der de tekniske muligheder (jf. eksemplet med digitale tablets, hvor batterierne er svejset fast i maskinen for at forhindre enhver form for reparation og tvinge ejeren til at anskaffe et nyt produkt). For det andet kan man tilbyde forbrugeren mulighed for at skaffe reservedele i mindst fem år efter produktanskaffelsen. Endelig bør køb af et produkt ledsages af detaljerede oplysninger om mulighederne for reparation, og om hvordan man gør brug af disse muligheder. Mere overordnet opfordrer EØSU gennem denne udtalelse til intensiv støtte til de sociale aspekter og til reparationsvirksomhederne. Dette tiltag med henblik på at forbedre tilliden mellem virksomheder og forbrugere skal mere specifikt ses i lyset af de muligheder for at øge beskæftigelsen, som det kan skabe.

| 1.4 | EØSU ønsker ikke bindende regler på området, men opfordrer til frivillig certificering. Som eksempel kan det nævnes, at inden for salg af hårde hvidevarer var garantien for at kunne få reservedele til apparatet i en periode på 10 eller 20 år et rigtig godt salgsargument. Denne garanti kunne gøres til en europæisk standard, som skulle gælde alle produkter erhvervet inden for Unionens 28 medlemsstater for ikke at straffe de europæiske virksomheder. Ligeledes kunne producenterne forpligte sig til at offentliggøre tal vedrørende de mest almindeligt forekommende fejl, for det er producenterne, som ved, hvilke fejl der hyppigst opstår. De kunne have et lager kun med disse reservedele eller forpligte sig til at producere dem efter anmodning eller finde underleverandører, som var parate til at producere dem. Virksomhederne kunne dermed bevise deres stærke vilje til at sikre deres produkters pålidelighed, og ud over at pleje deres forbindelser til forbrugerne ville det også gå fint i spænd med tanken om frivillig certificering, hvor virksomheder forpligter sig til at yde service på deres produkter og give dem en længere levetid. |
| --- | --- |

1.4

EØSU ønsker ikke bindende regler på området, men opfordrer til frivillig certificering. Som eksempel kan det nævnes, at inden for salg af hårde hvidevarer var garantien for at kunne få reservedele til apparatet i en periode på 10 eller 20 år et rigtig godt salgsargument. Denne garanti kunne gøres til en europæisk standard, som skulle gælde alle produkter erhvervet inden for Unionens 28 medlemsstater for ikke at straffe de europæiske virksomheder. Ligeledes kunne producenterne forpligte sig til at offentliggøre tal vedrørende de mest almindeligt forekommende fejl, for det er producenterne, som ved, hvilke fejl der hyppigst opstår. De kunne have et lager kun med disse reservedele eller forpligte sig til at producere dem efter anmodning eller finde underleverandører, som var parate til at producere dem. Virksomhederne kunne dermed bevise deres stærke vilje til at sikre deres produkters pålidelighed, og ud over at pleje deres forbindelser til forbrugerne ville det også gå fint i spænd med tanken om frivillig certificering, hvor virksomheder forpligter sig til at yde service på deres produkter og give dem en længere levetid.

| 1.5 | EØSU opfordrer medlemsstaterne til at inddrage parametrene til bekæmpelse af indbygget forældelse i deres offentlige indkøbspolitik. Da de offentlige indkøb i EU-landene er ganske omfattende (16 % af BNP), spiller de offentlige myndigheder en vigtig rolle, og de har pligt til at gå foran med et godt eksempel. |
| --- | --- |

1.5

EØSU opfordrer medlemsstaterne til at inddrage parametrene til bekæmpelse af indbygget forældelse i deres offentlige indkøbspolitik. Da de offentlige indkøb i EU-landene er ganske omfattende (16 % af BNP), spiller de offentlige myndigheder en vigtig rolle, og de har pligt til at gå foran med et godt eksempel.

| 1.6 | Efter EØSU's vurdering vil en forbedring af produkternes kvalitet og holdbarhed betyde flere varige arbejdspladser i Europa og bør derfor opmuntres. Denne udvikling vil sammen med tilstrækkelig uddannelse bidrage til at få Europa ud af den krise, som i høj grad berører de europæiske lønmodtagere. |
| --- | --- |

1.6

Efter EØSU's vurdering vil en forbedring af produkternes kvalitet og holdbarhed betyde flere varige arbejdspladser i Europa og bør derfor opmuntres. Denne udvikling vil sammen med tilstrækkelig uddannelse bidrage til at få Europa ud af den krise, som i høj grad berører de europæiske lønmodtagere.

| 1.7 | EØSU går ind for offentliggørelse af produkternes anslåede levetid eller det antal gange, produkterne kan forventes at kunne anvendes, således at forbrugerne kan træffe et informeret valg. Udvalget slår til lyd for, at der på frivillig basis eksperimenteres med at angive en pris pr. år fastsat ud fra den anslåede levetid for derigennem at tilskynde forbrugerne til at anskaffe sig bæredygtige produkter. Denne forventede levetid bør så kontrolleres for at undgå misbrug på forbrugernes bekostning. Forbrugerne kan således anskaffe sig produkter, som har en højere indkøbspris, men som til gengæld kan afskrives over længere tid. Dette ville helt klart give de europæiske virksomheder et incitament til at producere mere holdbare varer. Den nævnte prisangivelse bør fokusere på relevante oplysninger, som forbrugeren har behov for, og differentieres efter produktkategori for at undgå, at der på nogle emballager optræder overdrevne mængder information. |
| --- | --- |

1.7

EØSU går ind for offentliggørelse af produkternes anslåede levetid eller det antal gange, produkterne kan forventes at kunne anvendes, således at forbrugerne kan træffe et informeret valg. Udvalget slår til lyd for, at der på frivillig basis eksperimenteres med at angive en pris pr. år fastsat ud fra den anslåede levetid for derigennem at tilskynde forbrugerne til at anskaffe sig bæredygtige produkter. Denne forventede levetid bør så kontrolleres for at undgå misbrug på forbrugernes bekostning. Forbrugerne kan således anskaffe sig produkter, som har en højere indkøbspris, men som til gengæld kan afskrives over længere tid. Dette ville helt klart give de europæiske virksomheder et incitament til at producere mere holdbare varer. Den nævnte prisangivelse bør fokusere på relevante oplysninger, som forbrugeren har behov for, og differentieres efter produktkategori for at undgå, at der på nogle emballager optræder overdrevne mængder information.

| 1.8 | EØSU mener, at der bør etableres en ordning, som garanterer, at de produkter, man køber, har en vis minimumslevetid. Der findes ikke på nuværende tidspunkt nogen lovgivning om, at produkter skal have en vis minimumslevetid, og heller ingen EU-standarder, som gør det muligt at måle denne levetid. En række initiativer har imidlertid set dagens lys i forbindelse med miljømærkning. De virksomheder, som producerer eller markedsfører et produkt, hvis levetid er på mindre end fem år, bør internalisere eksternaliteterne i form af omkostningerne ved genanvendelse af produktet. Det gælder især, hvis produktet indeholder stoffer, som er skadelige for miljøet. |
| --- | --- |

1.8

EØSU mener, at der bør etableres en ordning, som garanterer, at de produkter, man køber, har en vis minimumslevetid. Der findes ikke på nuværende tidspunkt nogen lovgivning om, at produkter skal have en vis minimumslevetid, og heller ingen EU-standarder, som gør det muligt at måle denne levetid. En række initiativer har imidlertid set dagens lys i forbindelse med miljømærkning. De virksomheder, som producerer eller markedsfører et produkt, hvis levetid er på mindre end fem år, bør internalisere eksternaliteterne i form af omkostningerne ved genanvendelse af produktet. Det gælder især, hvis produktet indeholder stoffer, som er skadelige for miljøet.

| 1.9 | EØSU foreslår, at den eksisterende garantiordning for produkter udvides med en garanti om en minimumsperiode, hvor produktet er funktionsdueligt, og reparationer bekostes af producenten. |
| --- | --- |

1.9

EØSU foreslår, at den eksisterende garantiordning for produkter udvides med en garanti om en minimumsperiode, hvor produktet er funktionsdueligt, og reparationer bekostes af producenten.

| 1.10 | Det er forbrugeren, som i vidt omfang bærer omkostningerne for produkternes nedsatte levetid og konfronteres med de problemer, der måtte være forbundet med at få dem repareret. Det er også forbrugeren, som i høj grad må lide under virksomhedernes politikker, og oven i købet må finde sig i, at nogle distributører forsøger at sælge udvidelser af garantien ud over det første år, skønt den normale garantiperiode rent faktisk er på to år. Ofte virker det ikke, som om forbrugerne ved særlig meget om deres rettigheder. Bedre kommunikation, bl.a. gennem anvendelse af websteder og de sociale medier, ville kunne skærpe bevidstheden hos forbrugerne. Et europæisk observatorium for indbygget forældelse ville give forbrugerne et bedre overblik over praksis og således sætte dem i stand til at vælge bedre. |
| --- | --- |

1.10

Det er forbrugeren, som i vidt omfang bærer omkostningerne for produkternes nedsatte levetid og konfronteres med de problemer, der måtte være forbundet med at få dem repareret. Det er også forbrugeren, som i høj grad må lide under virksomhedernes politikker, og oven i købet må finde sig i, at nogle distributører forsøger at sælge udvidelser af garantien ud over det første år, skønt den normale garantiperiode rent faktisk er på to år. Ofte virker det ikke, som om forbrugerne ved særlig meget om deres rettigheder. Bedre kommunikation, bl.a. gennem anvendelse af websteder og de sociale medier, ville kunne skærpe bevidstheden hos forbrugerne. Et europæisk observatorium for indbygget forældelse ville give forbrugerne et bedre overblik over praksis og således sætte dem i stand til at vælge bedre.

| 1.11 | Forbrugerbevidsthed er en forudsætning for en korrekt og bæredygtig produktanvendelse. Ydermere er det vigtigt at informere forbrugerne ordentligt om produkternes minimumslevetid, da denne er relevant for deres købsbeslutning. Frivillige initiativer og aktiviteter fra erhvervsliv og handelssektor vil være velkomne i den forbindelse. |
| --- | --- |

1.11

Forbrugerbevidsthed er en forudsætning for en korrekt og bæredygtig produktanvendelse. Ydermere er det vigtigt at informere forbrugerne ordentligt om produkternes minimumslevetid, da denne er relevant for deres købsbeslutning. Frivillige initiativer og aktiviteter fra erhvervsliv og handelssektor vil være velkomne i den forbindelse.

| 1.12 | Forbrugerne føler ofte, at lovgivningen på området er en jungle. Selv om flere direktiver omhandler indbygget forældelse (handelspraksis, affald mm.) er disse tilsyneladende kun i ringe omfang koordineret, og de kunne med fordel harmoniseres og samles i en enkelt lovpakke. |
| --- | --- |

1.12

Forbrugerne føler ofte, at lovgivningen på området er en jungle. Selv om flere direktiver omhandler indbygget forældelse (handelspraksis, affald mm.) er disse tilsyneladende kun i ringe omfang koordineret, og de kunne med fordel harmoniseres og samles i en enkelt lovpakke.

| 1.13 | EØSU anbefaler, at medlemsstaterne navnlig i skolerne tilskynder til et ansvarligt forbrug, således at forbrugerne tager hensyn til konsekvenserne for miljøet med udgangspunkt i produktets livscyklus, det økologiske fodaftryk og produktets kvalitet. Udvalget anbefaler på det kraftigste, at forbrugernes repræsentanter i højere grad inddrages i den igangværende debat om dette vigtige og følsomme emne, da deres deltagelse vil sikre en mere helhedsorienteret tilgang. |
| --- | --- |

1.13

EØSU anbefaler, at medlemsstaterne navnlig i skolerne tilskynder til et ansvarligt forbrug, således at forbrugerne tager hensyn til konsekvenserne for miljøet med udgangspunkt i produktets livscyklus, det økologiske fodaftryk og produktets kvalitet. Udvalget anbefaler på det kraftigste, at forbrugernes repræsentanter i højere grad inddrages i den igangværende debat om dette vigtige og følsomme emne, da deres deltagelse vil sikre en mere helhedsorienteret tilgang.

| 1.14 | EØSU anbefaler Kommissionen at undersøge dette område for at skabe klarhed over de mange, ofte selvmodsigende oplysninger, der er i omløb. Dette vil gøre det muligt at få et objektivt billede af bl.a. de økonomiske og sociale konsekvenser af den indbyggede forældelse, ikke blot så vidt angår de fordele, den hævdes at have, i form af større omsætningshastighed for produkterne, men også med hensyn til beskæftigelsen og handelsbalancen. |
| --- | --- |

1.14

EØSU anbefaler Kommissionen at undersøge dette område for at skabe klarhed over de mange, ofte selvmodsigende oplysninger, der er i omløb. Dette vil gøre det muligt at få et objektivt billede af bl.a. de økonomiske og sociale konsekvenser af den indbyggede forældelse, ikke blot så vidt angår de fordele, den hævdes at have, i form af større omsætningshastighed for produkterne, men også med hensyn til beskæftigelsen og handelsbalancen.

| 1.15 | EØSU foreslår, at der afholdes en europæisk rundbordsdiskussion om dette emne i 2014 med deltagelse af alle berørte aktører, dvs. industri, finanssektor, distributører, fagforeninger, forbrugerforeninger, ngo'er, standardiseringsbureauer, eksperter m.fl. Den bør ligeledes inddrage flere forskellige sektorer for ikke kun at fokusere på nogle enkelte industrisektorer. Samtidig bør der også være et forum, der er åbent for Unionens borgere, og der bør opmuntres til en så bred offentlig deltagelse som muligt, bl.a. gennem anvendelse af de sociale netværk. |
| --- | --- |

1.15

EØSU foreslår, at der afholdes en europæisk rundbordsdiskussion om dette emne i 2014 med deltagelse af alle berørte aktører, dvs. industri, finanssektor, distributører, fagforeninger, forbrugerforeninger, ngo'er, standardiseringsbureauer, eksperter m.fl. Den bør ligeledes inddrage flere forskellige sektorer for ikke kun at fokusere på nogle enkelte industrisektorer. Samtidig bør der også være et forum, der er åbent for Unionens borgere, og der bør opmuntres til en så bred offentlig deltagelse som muligt, bl.a. gennem anvendelse af de sociale netværk.

| 1.16 | Mere overordnet anbefaler EØSU, at man fremskynder forskning og udvikling på tre områder, som samtidig vil kunne bremse den indbyggede forældelse:






  — | Miljøvenligt design af produkter: Med denne strategi kan man lige fra begyndelsen sikre, at de anvendte ressourcer er bæredygtige ved at tage højde for produkternes indvirkning på miljøet og hele deres livscyklus. |
| --- | --- | --- |

1.16

Mere overordnet anbefaler EØSU, at man fremskynder forskning og udvikling på tre områder, som samtidig vil kunne bremse den indbyggede forældelse:

—

Miljøvenligt design af produkter: Med denne strategi kan man lige fra begyndelsen sikre, at de anvendte ressourcer er bæredygtige ved at tage højde for produkternes indvirkning på miljøet og hele deres livscyklus.

| — | En industriel symbiose efter vugge-til-vugge-princippet, hvor det, der er affald for én virksomhed, omdannes til ressourcer for en anden virksomhed. |
| --- | --- |

—

En industriel symbiose efter vugge-til-vugge-princippet, hvor det, der er affald for én virksomhed, omdannes til ressourcer for en anden virksomhed.

| — | En funktionel økonomi, der sigter på at udbrede tanken om anvendelse snarere end ejerskab af produkter. I den optik sælger virksomhederne ikke et produkt, men derimod en funktion, som afregnes alt efter brug. Det er derfor i producenternes interesse at udvikle holdbare produkter, som kan repareres og er nemme at vedligeholde, og at sørge for, at produktionskæden og logistikken er tilpasset dette formål og står i centrum for deres økonomiske model. |
| --- | --- |

—

En funktionel økonomi, der sigter på at udbrede tanken om anvendelse snarere end ejerskab af produkter. I den optik sælger virksomhederne ikke et produkt, men derimod en funktion, som afregnes alt efter brug. Det er derfor i producenternes interesse at udvikle holdbare produkter, som kan repareres og er nemme at vedligeholde, og at sørge for, at produktionskæden og logistikken er tilpasset dette formål og står i centrum for deres økonomiske model.

| 1.17 | EØSU vil med dette budskab give udtryk for et ønske om, at Europa går ind i en ny fase med økonomisk omstilling og går fra at være et brug-og-smid-væk-samfund til at være et bæredygtigt samfund, hvor væksten er indrettet efter forbrugernes behov, og borgeren står i centrum - et samfund hvor væksten ikke er et mål i sig selv. |
| --- | --- |

1.17

EØSU vil med dette budskab give udtryk for et ønske om, at Europa går ind i en ny fase med økonomisk omstilling og går fra at være et brug-og-smid-væk-samfund til at være et bæredygtigt samfund, hvor væksten er indrettet efter forbrugernes behov, og borgeren står i centrum - et samfund hvor væksten ikke er et mål i sig selv.

2.   Indledning og indhold

| 2.1 | Indbygget forældelse giver anledning til bekymring af flere årsager. Når forbrugsgodernes levetid reduceres, øges forbruget af ressourcer såvel som den mængde affald, der skal behandles, når produkterne er udtjente. Den indbyggede forældelse, som kan antage flere forskellige former, har til formål at stimulere salget og opretholde den økonomiske vækst ved at skabe stadig nye behov og med vilje sørge for, at goderne produceres på en sådan måde, at de ikke kan repareres. |
| --- | --- |

2.1

Indbygget forældelse giver anledning til bekymring af flere årsager. Når forbrugsgodernes levetid reduceres, øges forbruget af ressourcer såvel som den mængde affald, der skal behandles, når produkterne er udtjente. Den indbyggede forældelse, som kan antage flere forskellige former, har til formål at stimulere salget og opretholde den økonomiske vækst ved at skabe stadig nye behov og med vilje sørge for, at goderne produceres på en sådan måde, at de ikke kan repareres.

| 2.2 | Konsekvensen er, at ressourcespildet og den abnormt store forurening har antaget et sådant omfang, at civilsamfundet og en række folkevalgte politikere, der er imod denne praksis, er ved at organisere sig med henblik på at sætte fokus på og bekæmpe systemets brister (kollektive søgsmål ("class actions") mod Apple i USA, en klage indgivet i Brasilien, fremsættelse af lovforslag i Belgien og Frankrig i starten af 2013). |
| --- | --- |

2.2

Konsekvensen er, at ressourcespildet og den abnormt store forurening har antaget et sådant omfang, at civilsamfundet og en række folkevalgte politikere, der er imod denne praksis, er ved at organisere sig med henblik på at sætte fokus på og bekæmpe systemets brister (kollektive søgsmål ("class actions") mod Apple i USA, en klage indgivet i Brasilien, fremsættelse af lovforslag i Belgien og Frankrig i starten af 2013).

| 2.3 | Man skelner almindeligvis mellem forskellige typer "indbygget forældelse". Således kan forældelse defineres som forringelse af et materiale eller produkt, inden det slides op (jf. ordbogen Le Petit Larousse), idet det forringes og forældes af årsager, som ikke har noget med det fysiske slid at gøre - men som hænger sammen med den teknologiske udvikling, ændrede adfærdsmønstre, modetendenser osv. |
| --- | --- |

2.3

Man skelner almindeligvis mellem forskellige typer "indbygget forældelse". Således kan forældelse defineres som forringelse af et materiale eller produkt, inden det slides op (jf. ordbogen Le Petit Larousse), idet det forringes og forældes af årsager, som ikke har noget med det fysiske slid at gøre - men som hænger sammen med den teknologiske udvikling, ændrede adfærdsmønstre, modetendenser osv.

| 2.4 | Der kan skelnes mellem flere forskellige former for forældelse:






  — | Indbygget forældelse i snæver forstand, som består i at designe et produkt, så det har en reduceret levetid, om fornødent ved at indsætte en anordning i produktet, som har til formål at få det til at gå i stykker efter at være blevet brugt et vist antal gange. |
| --- | --- | --- |

2.4

Der kan skelnes mellem flere forskellige former for forældelse:

—

Indbygget forældelse i snæver forstand, som består i at designe et produkt, så det har en reduceret levetid, om fornødent ved at indsætte en anordning i produktet, som har til formål at få det til at gå i stykker efter at være blevet brugt et vist antal gange.

| — | Indirekte forældelse, som normalt hænger sammen med, at det er umuligt at reparere et produkt, fordi man ikke kan skaffe de nødvendige reservedele, eller fordi reparation ganske enkelt er umulig (f.eks. når batterierne er svejset fast i et elektrisk apparat). |
| --- | --- |

—

Indirekte forældelse, som normalt hænger sammen med, at det er umuligt at reparere et produkt, fordi man ikke kan skaffe de nødvendige reservedele, eller fordi reparation ganske enkelt er umulig (f.eks. når batterierne er svejset fast i et elektrisk apparat).

| — | Forældelse knyttet til inkompatibilitet, f.eks. software som ikke længere virker, når operativsystemet opdateres. Denne form for forældelse hænger sammen med efter-salgs-forældelse, hvor forbrugeren tilskyndes til at genanskaffe et produkt i stedet at reparere det, delvist på grund af den tid, det tager at reparere det, og reparationens pris. |
| --- | --- |

—

Forældelse knyttet til inkompatibilitet, f.eks. software som ikke længere virker, når operativsystemet opdateres. Denne form for forældelse hænger sammen med efter-salgs-forældelse, hvor forbrugeren tilskyndes til at genanskaffe et produkt i stedet at reparere det, delvist på grund af den tid, det tager at reparere det, og reparationens pris.

| — | Psykologisk forældelse, som opstår, når virksomhederne i deres markedsføringskampagner overbeviser forbrugerne om, at de eksisterende produkter er forældede. Det ville ikke føre til noget at tvinge en producent af digitale tablets til at fremstille produkter med en levetid på 10 år, hvis vores forbrugsmønstre gør, at vi gerne vil udskifte dem hvert andet år. For eksempel udskiftes en mobiltelefon efter sigende i gennemsnit hver 20. måned (hver 10. måned i aldersgruppen 12-17 år). Selv om det fjerde punkt har stor betydning, behandler denne udtalelse kun de tre første punkter, da den fjerde form for forældelse kræver en særlig tilgang relateret til vores forbrugsmønstre. |
| --- | --- |

—

Psykologisk forældelse, som opstår, når virksomhederne i deres markedsføringskampagner overbeviser forbrugerne om, at de eksisterende produkter er forældede. Det ville ikke føre til noget at tvinge en producent af digitale tablets til at fremstille produkter med en levetid på 10 år, hvis vores forbrugsmønstre gør, at vi gerne vil udskifte dem hvert andet år. For eksempel udskiftes en mobiltelefon efter sigende i gennemsnit hver 20. måned (hver 10. måned i aldersgruppen 12-17 år). Selv om det fjerde punkt har stor betydning, behandler denne udtalelse kun de tre første punkter, da den fjerde form for forældelse kræver en særlig tilgang relateret til vores forbrugsmønstre.

| 2.5 | Der er ikke fuld konsensus om emnet. Nuancerne i de forskellige definitioner viser, at det er nødvendigt at udarbejde en overordnet definition af begrebet og iværksætte forskellige foranstaltninger med udgangspunkt i de objektive aspekter (teknologiske) og de subjektive aspekter (modetendenser, markedsføring af nye produkter) af forældelse. Man kan tænke sig produkter, hvor det er en fordel for miljøet, at de ikke er særlig holdbare. Endvidere afhænger forældelsen også af forbrugernes adfærd. |
| --- | --- |

2.5

Der er ikke fuld konsensus om emnet. Nuancerne i de forskellige definitioner viser, at det er nødvendigt at udarbejde en overordnet definition af begrebet og iværksætte forskellige foranstaltninger med udgangspunkt i de objektive aspekter (teknologiske) og de subjektive aspekter (modetendenser, markedsføring af nye produkter) af forældelse. Man kan tænke sig produkter, hvor det er en fordel for miljøet, at de ikke er særlig holdbare. Endvidere afhænger forældelsen også af forbrugernes adfærd.

| 2.6 | EØSU anbefaler en nuanceret tilgang. Det er ikke tanken at forlænge levetiden for alle produkter over en bred kam, men derimod at tage udgangspunkt i produktets anvendelse. Desuden foretrækker vi en strategi rettet mod optimering af produkternes anvendelse, vel vidende at en sådan optimering ikke nødvendigvis indebærer en forlængelse af levetiden. EØSU vil gerne bidrage til, at de europæiske virksomheders produkter får et bedre ry. |
| --- | --- |

2.6

EØSU anbefaler en nuanceret tilgang. Det er ikke tanken at forlænge levetiden for alle produkter over en bred kam, men derimod at tage udgangspunkt i produktets anvendelse. Desuden foretrækker vi en strategi rettet mod optimering af produkternes anvendelse, vel vidende at en sådan optimering ikke nødvendigvis indebærer en forlængelse af levetiden. EØSU vil gerne bidrage til, at de europæiske virksomheders produkter får et bedre ry.

| 2.7 | Der er mange årsager til, at EU bør beskæftige sig med indbygget forældelse, både miljømæssige, sociale, sundhedsmæssige, kulturelle og økonomiske årsager. Der er også en række mere uhåndgribelige aspekter på det symbolske og etiske niveau, der efter vores opfattelse er fuldt ud lige så vigtige at tage sig af. |
| --- | --- |

2.7

Der er mange årsager til, at EU bør beskæftige sig med indbygget forældelse, både miljømæssige, sociale, sundhedsmæssige, kulturelle og økonomiske årsager. Der er også en række mere uhåndgribelige aspekter på det symbolske og etiske niveau, der efter vores opfattelse er fuldt ud lige så vigtige at tage sig af.

| 2.8 | Set fra et miljømæssigt synspunkt forbruger vi i dag med 60 milliarder ton råvarer om året omkring 50 % flere naturressourcer årligt end for 30 år siden. En europæer forbruger således 43 kg ressourcer om dagen mod 10 kg for en afrikaner. Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) har med udgangspunkt i de kendte niveauer for 1999 vurderet, at med en årlig vækstrate for primærproduktionen på 2 % vil reserverne af kobber, bly, nikkel, sølv, tin og zink ikke holde mere end 30 år, mens aluminium og jern kan strækkes til mellem 60 og 80 år. Et stadigt stigende antal materialer vil dermed kunne betegnes som sjældne. Desuden genereres der hvert år 10 millioner ton affald af elektrisk og elektronisk udstyr (WEEE) i Europa (tal for 2012), en mængde som forventes at nå 12 millioner ton i 2020. Ud over politikker for genanvendelse og innovation bør også politikker for genvinding som nævnt i det nye EU-direktiv, der trådte i kraft den 13. august 2012, støttes parallelt med bekæmpelse af den indbyggede forældelse. |
| --- | --- |

2.8

Set fra et miljømæssigt synspunkt forbruger vi i dag med 60 milliarder ton råvarer om året omkring 50 % flere naturressourcer årligt end for 30 år siden. En europæer forbruger således 43 kg ressourcer om dagen mod 10 kg for en afrikaner. Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) har med udgangspunkt i de kendte niveauer for 1999 vurderet, at med en årlig vækstrate for primærproduktionen på 2 % vil reserverne af kobber, bly, nikkel, sølv, tin og zink ikke holde mere end 30 år, mens aluminium og jern kan strækkes til mellem 60 og 80 år. Et stadigt stigende antal materialer vil dermed kunne betegnes som sjældne. Desuden genereres der hvert år 10 millioner ton affald af elektrisk og elektronisk udstyr (WEEE) i Europa (tal for 2012), en mængde som forventes at nå 12 millioner ton i 2020. Ud over politikker for genanvendelse og innovation bør også politikker for genvinding som nævnt i det nye EU-direktiv, der trådte i kraft den 13. august 2012, støttes parallelt med bekæmpelse af den indbyggede forældelse.

| 2.9 | På socialt plan giver indbygget forældelse anledning til tre typer af problemer. For det første har konsekvenserne af indbygget forældelse af forbrugsgoder under krisen været med til at fremme køb på kredit og ført til en hidtil uset gældsætning. De, der lider stærkest under forældelsen, er samfundets dårligst stillede grupper, som ikke har råd til at købe dyrere, holdbare produkter, men ofte må stille sig tilfreds med produkter af ringere kvalitet fra de lavere priskategorier. Desuden kan den indbyggede forældelse få negative følger for beskæftigelsen i hele reparationssektoren. Tal fra ADEME (1) (2007) bekræfter denne tendens. Kun 44 % af de apparater, som går i stykker, bliver repareret. Hvad angår apparater, hvor garantien er udløbet, er det kun omkring 20 % af kundehenvendelserne, som fører til reparation. ADEME-undersøgelsen (2010) viser også en markant nedgang i reparationsaktiviteter i Frankrig mellem 2006 og 2009, som er særlig tydelig for husholdningsapparater. Reparationssektoren har den fordel, at den ikke kan flyttes ud, og primært består af stabile arbejdspladser. |
| --- | --- |

2.9

På socialt plan giver indbygget forældelse anledning til tre typer af problemer. For det første har konsekvenserne af indbygget forældelse af forbrugsgoder under krisen været med til at fremme køb på kredit og ført til en hidtil uset gældsætning. De, der lider stærkest under forældelsen, er samfundets dårligst stillede grupper, som ikke har råd til at købe dyrere, holdbare produkter, men ofte må stille sig tilfreds med produkter af ringere kvalitet fra de lavere priskategorier. Desuden kan den indbyggede forældelse få negative følger for beskæftigelsen i hele reparationssektoren. Tal fra ADEME (1) (2007) bekræfter denne tendens. Kun 44 % af de apparater, som går i stykker, bliver repareret. Hvad angår apparater, hvor garantien er udløbet, er det kun omkring 20 % af kundehenvendelserne, som fører til reparation. ADEME-undersøgelsen (2010) viser også en markant nedgang i reparationsaktiviteter i Frankrig mellem 2006 og 2009, som er særlig tydelig for husholdningsapparater. Reparationssektoren har den fordel, at den ikke kan flyttes ud, og primært består af stabile arbejdspladser.

| 2.10 | Konsekvenserne for folkesundheden er ikke ubetydelige. Der er to former for konsekvenser. Den første er den direkte effekt af afbrænding for befolkningen i nærområdet, da elektroniske komponenter er giftige. Den anden er de internationale konsekvenser. Faktisk er der en sådan mangel på infrastrukturer til behandling af IT-affald, at mange udtjente produkter eksporteres illegalt til områder, hvor det er billigere at deponere dem, men hvor konsekvenserne for lokalbefolkningen er store (f.eks. i Ghana, hvor metalskrot udvindes af affaldet og sendes til Dubai eller Kina. Meget af dette affald sendes til lande på den sydlige halvkugle, hvor det skaber store problemer for miljøet). |
| --- | --- |

2.10

Konsekvenserne for folkesundheden er ikke ubetydelige. Der er to former for konsekvenser. Den første er den direkte effekt af afbrænding for befolkningen i nærområdet, da elektroniske komponenter er giftige. Den anden er de internationale konsekvenser. Faktisk er der en sådan mangel på infrastrukturer til behandling af IT-affald, at mange udtjente produkter eksporteres illegalt til områder, hvor det er billigere at deponere dem, men hvor konsekvenserne for lokalbefolkningen er store (f.eks. i Ghana, hvor metalskrot udvindes af affaldet og sendes til Dubai eller Kina. Meget af dette affald sendes til lande på den sydlige halvkugle, hvor det skaber store problemer for miljøet).

| 2.11 | Der er også kulturelle konsekvenser. Ifølge nogle undersøgelser er gennemsnitslevetiden for husholdningsapparater på mellem 6 og 8 år, mens den for 20 år siden var på 10 til 12 år. Forbrugerne er i deres gode ret til at sætte spørgsmålstegn ved reduktionen af produkternes levetid, selv om innovation i stadig stigende grad lovprises rundt omkring dem. EU-borgernes tillid til europæisk industri opbygges over tid og undermineres af indbygget forældelse. Eftersom næsten alle opinionsundersøgelser i disse år viser, at kløften mellem EU-borgerne og de europæiske virksomheder aldrig har været større, siger det sig selv, at udsigten til, at produkterne hurtigt går i stykker eller er umulige at reparere, ikke vil bidrage til, at de europæiske borgere genvinder tilliden til virksomhederne. Dette kan være en af forklaringerne på, at 92 % af europæerne (2) ønsker, at der informeres om produkternes levetid (eller antal gange, de kan anvendes). De europæiske virksomheders konkurrenceevne afhænger også af, at forbrugernes tillid til virksomhederne øges. |
| --- | --- |

2.11

Der er også kulturelle konsekvenser. Ifølge nogle undersøgelser er gennemsnitslevetiden for husholdningsapparater på mellem 6 og 8 år, mens den for 20 år siden var på 10 til 12 år. Forbrugerne er i deres gode ret til at sætte spørgsmålstegn ved reduktionen af produkternes levetid, selv om innovation i stadig stigende grad lovprises rundt omkring dem. EU-borgernes tillid til europæisk industri opbygges over tid og undermineres af indbygget forældelse. Eftersom næsten alle opinionsundersøgelser i disse år viser, at kløften mellem EU-borgerne og de europæiske virksomheder aldrig har været større, siger det sig selv, at udsigten til, at produkterne hurtigt går i stykker eller er umulige at reparere, ikke vil bidrage til, at de europæiske borgere genvinder tilliden til virksomhederne. Dette kan være en af forklaringerne på, at 92 % af europæerne (2) ønsker, at der informeres om produkternes levetid (eller antal gange, de kan anvendes). De europæiske virksomheders konkurrenceevne afhænger også af, at forbrugernes tillid til virksomhederne øges.

| 2.12 | Endelig er der økonomiske konsekvenser. De fleste af de virksomheder, der beskyldes for at benytte indbygget forældelse, er at finde i sektoren for "Hi Tech"-produkter, og disse importeres ofte til Europa. Når EU tager dette emne op, tilbyder det virksomhederne en mulighed for at skille sig ud fra mængden ved at gennemføre bæredygtighed i praksis. |
| --- | --- |

2.12

Endelig er der økonomiske konsekvenser. De fleste af de virksomheder, der beskyldes for at benytte indbygget forældelse, er at finde i sektoren for "Hi Tech"-produkter, og disse importeres ofte til Europa. Når EU tager dette emne op, tilbyder det virksomhederne en mulighed for at skille sig ud fra mængden ved at gennemføre bæredygtighed i praksis.

| 2.13 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg er også opmærksom på mindre håndgribelige, men måske lige så vigtige aspekter. Selv om alt vores arbejde udføres i ånden fra Rio+20 og dermed bærer præg af, at vi lægger stor vægt på bæredygtig udvikling, anerkender vi også på det symbolske plan, at indbygget forældelse pr. definition er et centralt aspekt i den bæredygtige udvikling, vi ønsker at fremme. Kigger vi på den rolle, som vi mener etikken bør spille i vores samfund, finder vi det problematisk, at ingeniører kan have til opgave at udvikle produkter med indbygget hurtigere forældelse, eller at nogle annoncører iværksætter kampagner, der opfordrer forbrugerne til at købe produkter, som de godt er klar over ikke vil øge deres tilfredshed. |
| --- | --- |

2.13

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg er også opmærksom på mindre håndgribelige, men måske lige så vigtige aspekter. Selv om alt vores arbejde udføres i ånden fra Rio+20 og dermed bærer præg af, at vi lægger stor vægt på bæredygtig udvikling, anerkender vi også på det symbolske plan, at indbygget forældelse pr. definition er et centralt aspekt i den bæredygtige udvikling, vi ønsker at fremme. Kigger vi på den rolle, som vi mener etikken bør spille i vores samfund, finder vi det problematisk, at ingeniører kan have til opgave at udvikle produkter med indbygget hurtigere forældelse, eller at nogle annoncører iværksætter kampagner, der opfordrer forbrugerne til at købe produkter, som de godt er klar over ikke vil øge deres tilfredshed.

Bruxelles, den 17. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Agenturet for miljø og energiforvaltning.

1

(2)  Eurobarometer-undersøgelse. "Attitudes of Europeans towards building the single market for green products". Europa-Kommissionen. Flash 367. Juli 2013.

2

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/27

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Fremme af vækstpotentialet i den europæiske ølindustri« (initiativudtalelse)

2014/C 67/06

Ordfører: Ludvík JÍROVEC

Medordfører: Edwin CALLEJA

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 14. februar 2013 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at udarbejde en initiativudtalelse om:

"Fremme af vækstpotentialet i den europæiske ølindustri".

Det forberedende arbejde henvistes til Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer, som vedtog sin udtalelse den 26. september 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 47 stemmer for, 1 imod og 2 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Øl er en drik, som er blevet nydt gennem flere tusind år i Europas samfund. Ølkulturen varierer meget i Europa med forskellige ølstile og forbrugsvaner, men øl spiller en vigtig rolle i alle EU-lande og er en integreret del af kultur, arv og kost. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg fremhæver sektorens konstante udvikling og dens modstandsdygtighed, selv under de nuværende vanskelige omstændigheder. Udvalget bemærker, hvordan sektoren lever op til målene i Europa 2020-strategien på de forskellige prioriterede områder, som beskæftigelse, bæredygtighed, innovation, uddannelse og social inklusion udgør. |
| --- | --- |

1.1

Øl er en drik, som er blevet nydt gennem flere tusind år i Europas samfund. Ølkulturen varierer meget i Europa med forskellige ølstile og forbrugsvaner, men øl spiller en vigtig rolle i alle EU-lande og er en integreret del af kultur, arv og kost. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg fremhæver sektorens konstante udvikling og dens modstandsdygtighed, selv under de nuværende vanskelige omstændigheder. Udvalget bemærker, hvordan sektoren lever op til målene i Europa 2020-strategien på de forskellige prioriterede områder, som beskæftigelse, bæredygtighed, innovation, uddannelse og social inklusion udgør.

| 1.2 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg henleder Kommissionens, Europa-Parlamentets, Rådets og medlemsstaternes opmærksomhed på de nøglepolitikker, der seriøst bør overvejes, hvis den europæiske bryggerisektor skal realisere sit fulde vækstpotentiale. EØSU ønsker specifikt, at beslutningstagerne:






  — | gør fremskridt med etableringen af et afbalanceret lovgivningsmiljø, der uanset størrelse giver de europæiske ølproducenter mulighed for at fremstille og sælge øl i og udenfor EU |
| --- | --- | --- |

1.2

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg henleder Kommissionens, Europa-Parlamentets, Rådets og medlemsstaternes opmærksomhed på de nøglepolitikker, der seriøst bør overvejes, hvis den europæiske bryggerisektor skal realisere sit fulde vækstpotentiale. EØSU ønsker specifikt, at beslutningstagerne:

—

gør fremskridt med etableringen af et afbalanceret lovgivningsmiljø, der uanset størrelse giver de europæiske ølproducenter mulighed for at fremstille og sælge øl i og udenfor EU

| — | lader øl udgøre et prioriteret område, der på gensidig vis begunstiges i igangværende drøftelser om frihandelsaftaler med EU-handelspartnere |
| --- | --- |

—

lader øl udgøre et prioriteret område, der på gensidig vis begunstiges i igangværende drøftelser om frihandelsaftaler med EU-handelspartnere

| — | tilskynder til og gør mere reklame for bryggeriernes og foreningernes mulighed for større deltagelse i de programmer vedrørende socialt ansvar, sundhed og uddannelse, der gennemføres på EU-plan og på nationalt plan |
| --- | --- |

—

tilskynder til og gør mere reklame for bryggeriernes og foreningernes mulighed for større deltagelse i de programmer vedrørende socialt ansvar, sundhed og uddannelse, der gennemføres på EU-plan og på nationalt plan

| — | i højere grad tager højde for, hvad udviklingen inden for innovations-, industri- og landbrugspolitikken betyder for bryggerisektoren. |
| --- | --- |

—

i højere grad tager højde for, hvad udviklingen inden for innovations-, industri- og landbrugspolitikken betyder for bryggerisektoren.

| 1.3 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg opfordrer desuden til handling på medlemsstatsniveau eller på regionalt eller lokalt niveau med henblik på:






  — | at fortsætte udviklingen af partnerskaber med bryggerisektoren og ngo'erne med henblik på at fremme et fornuftigt forbrug og mindske alkoholrelaterede skader, blandt andet via samarbejde om at fremme ansvarlig og forhindre uansvarlig adfærd i forbindelse med markedsføring og salg |
| --- | --- | --- |

1.3

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg opfordrer desuden til handling på medlemsstatsniveau eller på regionalt eller lokalt niveau med henblik på:

—

at fortsætte udviklingen af partnerskaber med bryggerisektoren og ngo'erne med henblik på at fremme et fornuftigt forbrug og mindske alkoholrelaterede skader, blandt andet via samarbejde om at fremme ansvarlig og forhindre uansvarlig adfærd i forbindelse med markedsføring og salg

| — | at støtte bryggerisektorens initiativer til miljømæssig bæredygtighed gennem hele forsynings- og leveringskæden på EU-plan og på lokalt plan |
| --- | --- |

—

at støtte bryggerisektorens initiativer til miljømæssig bæredygtighed gennem hele forsynings- og leveringskæden på EU-plan og på lokalt plan

| — | at anvende dynamikken i bryggerisektoren til at skabe beskæftigelse gennem fjernelse af hindringer for yderligere vækst ved at sikre et forudsigeligt og stabilt skattemæssigt miljø for bryggerisektoren og dens forsyningskæde på medlemsstatsniveau og ved at tackle markedsforvridninger som følge af afgiftssatsernes udsving. En sådan forbedring kan medvirke til at fremme gennemførelsen af det indre marked |
| --- | --- |

—

at anvende dynamikken i bryggerisektoren til at skabe beskæftigelse gennem fjernelse af hindringer for yderligere vækst ved at sikre et forudsigeligt og stabilt skattemæssigt miljø for bryggerisektoren og dens forsyningskæde på medlemsstatsniveau og ved at tackle markedsforvridninger som følge af afgiftssatsernes udsving. En sådan forbedring kan medvirke til at fremme gennemførelsen af det indre marked

| — | yderligere at udforske og udvikle samarbejdet med lokale myndigheder om forskellige aspekter af projekter vedrørende engagement i lokalsamfundet og muligheder for ølturisme. |
| --- | --- |

—

yderligere at udforske og udvikle samarbejdet med lokale myndigheder om forskellige aspekter af projekter vedrørende engagement i lokalsamfundet og muligheder for ølturisme.

| 1.4 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg mener, at bryggerierne bør:






  — | engagere sig ved mere aktivt og ansvarligt at deltage i forskellige salgsfremstød for fødevarer i EU og i tredjelande, der tilskynder til sunde spisevaner, og som støttes af handelskamre, regionale myndigheder, medlemsstater og Kommissionen |
| --- | --- | --- |

1.4

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg mener, at bryggerierne bør:

—

engagere sig ved mere aktivt og ansvarligt at deltage i forskellige salgsfremstød for fødevarer i EU og i tredjelande, der tilskynder til sunde spisevaner, og som støttes af handelskamre, regionale myndigheder, medlemsstater og Kommissionen

| — | fortsætte deres bestræbelser på at gøre bryggerisektoren attraktiv for de yngre generationer med hensyn til stabile og korrekt aflønnede beskæftigelsesmuligheder gennem indførelse af lærlingeprogrammer og erhvervsuddannelsesordninger |
| --- | --- |

—

fortsætte deres bestræbelser på at gøre bryggerisektoren attraktiv for de yngre generationer med hensyn til stabile og korrekt aflønnede beskæftigelsesmuligheder gennem indførelse af lærlingeprogrammer og erhvervsuddannelsesordninger

| — | fortsætte med at fremme deres samarbejde med forsknings- og uddannelsesinstitutionerne ved sammen med deres partnere at deltage mere i EU's innovations- og F&U-programmer samt i programmerne for almen og faglig uddannelse |
| --- | --- |

—

fortsætte med at fremme deres samarbejde med forsknings- og uddannelsesinstitutionerne ved sammen med deres partnere at deltage mere i EU's innovations- og F&U-programmer samt i programmerne for almen og faglig uddannelse

| — | øge deres deltagelse i de forskellige aktiviteter, der foregår med støtte fra regionale, strukturelle og SMV-specifikke midler |
| --- | --- |

—

øge deres deltagelse i de forskellige aktiviteter, der foregår med støtte fra regionale, strukturelle og SMV-specifikke midler

| — | udvide det eksisterende samarbejde på mellemlang og lang sigt med lokale producenter af humle, korn og andre produkter, der er nødvendige til fremstilling af øl |
| --- | --- |

—

udvide det eksisterende samarbejde på mellemlang og lang sigt med lokale producenter af humle, korn og andre produkter, der er nødvendige til fremstilling af øl

| — | tilskynde til, at der i videst muligt omfang anvendes livscyklusanalyser i bryggerisektoren som et redskab til selvanalysering samtidig med, at der tages højde for de mindre familiedrevne bryggeriers begrænsninger på grund af kapacitetsmangel. |
| --- | --- |

—

tilskynde til, at der i videst muligt omfang anvendes livscyklusanalyser i bryggerisektoren som et redskab til selvanalysering samtidig med, at der tages højde for de mindre familiedrevne bryggeriers begrænsninger på grund af kapacitetsmangel.

2.   Den europæiske bryggerisektor

| 2.1 | EU er et af de største ølproducerende områder i verden. Produktionsmængden var i 2011 på mere end 380 mio. hl (1) brygget af ca. 4 000 bryggerier rundt omkring i Europa. Deres produkter sælges i hele verden. Hvad mængde angår er EU en nøgleaktør, som leverer mere end en fjerdedel af verdens samlede produktion, kun for nylig overgået af Kina, men stadig foran USA, Rusland, Brasilien og Mexico (2). |
| --- | --- |

2.1

EU er et af de største ølproducerende områder i verden. Produktionsmængden var i 2011 på mere end 380 mio. hl (1) brygget af ca. 4 000 bryggerier rundt omkring i Europa. Deres produkter sælges i hele verden. Hvad mængde angår er EU en nøgleaktør, som leverer mere end en fjerdedel af verdens samlede produktion, kun for nylig overgået af Kina, men stadig foran USA, Rusland, Brasilien og Mexico (2).

| 2.2 | Den europæiske ølindustri er præget af en vidt forgrenet sektorstruktur. Den er hovedsagelig sammensat af små og mellemstore virksomheder, der tæller mikrobryggerier såvel som bryggerier, der opererer på lokalt, regionalt eller nationalt niveau, og den omfatter fire store bryggerier i Europa (3), som er førende på verdensplan inden for dette område. Fremkomsten af nye små bryggerier og mikrobryggerier i løbet af de sidste ti år er et bemærkelsesværdigt tegn på sektorens innovationspotentiale og vigtigt bidrag til målet om bæredygtighed. |
| --- | --- |

2.2

Den europæiske ølindustri er præget af en vidt forgrenet sektorstruktur. Den er hovedsagelig sammensat af små og mellemstore virksomheder, der tæller mikrobryggerier såvel som bryggerier, der opererer på lokalt, regionalt eller nationalt niveau, og den omfatter fire store bryggerier i Europa (3), som er førende på verdensplan inden for dette område. Fremkomsten af nye små bryggerier og mikrobryggerier i løbet af de sidste ti år er et bemærkelsesværdigt tegn på sektorens innovationspotentiale og vigtigt bidrag til målet om bæredygtighed.

| 2.3 | Den forsyningskæde, der knytter sig til bryggerisektoren, omfatter ikke blot lokale operatører, men også malterier, som er førende på verdensplan, samt udstyrsproducenter og leverandører af tekniske tjenesteydelser. Europas bryggeriinstitutter udbreder også deres viden verden over. Arrangementer som f.eks. European Brewery Convention-kongressen og andre ølkonferencer tiltrækker besøgende fra hele verden. |
| --- | --- |

2.3

Den forsyningskæde, der knytter sig til bryggerisektoren, omfatter ikke blot lokale operatører, men også malterier, som er førende på verdensplan, samt udstyrsproducenter og leverandører af tekniske tjenesteydelser. Europas bryggeriinstitutter udbreder også deres viden verden over. Arrangementer som f.eks. European Brewery Convention-kongressen og andre ølkonferencer tiltrækker besøgende fra hele verden.

| 2.4 | Øl er et yderst vigtigt forarbejdet landbrugsprodukt, der eksporteres til en værdi af mere end 2 mia. EUR (4). Produktet er omfattet af EU's kvalitetspolitik for landbrugsprodukter (5) via BOB/BGB (6)-ordningerne, der giver en salgsværdi på mere end 2,3 mia. EUR på baggrund af 23 geografiske betegnelser (7). Den geografiske spredning af de øltyper, der er omfattet af sådanne ordninger, er imidlertid begrænset, idet de stammer fra under en tredjedel af EU-landene. |
| --- | --- |

2.4

Øl er et yderst vigtigt forarbejdet landbrugsprodukt, der eksporteres til en værdi af mere end 2 mia. EUR (4). Produktet er omfattet af EU's kvalitetspolitik for landbrugsprodukter (5) via BOB/BGB (6)-ordningerne, der giver en salgsværdi på mere end 2,3 mia. EUR på baggrund af 23 geografiske betegnelser (7). Den geografiske spredning af de øltyper, der er omfattet af sådanne ordninger, er imidlertid begrænset, idet de stammer fra under en tredjedel af EU-landene.

| 2.5 | Hovedingredienserne i øl er af naturlig oprindelse og omfatter vand, korn, humle og gær. Vand er det vigtigste råmateriale, der anvendes i bryggerisektoren, og det udgør gennemsnitligt ca. 92 % af øl. Beskyttelse af grundvandet er derfor et vigtigt anliggende. På grund af behovet for korn (f.eks. byg, hvede eller andet), som er en vigtig stivelseskilde for øl, er forholdet til landbrugsbefolkningen vigtigt for bryggerierne og maltproducenterne. |
| --- | --- |

2.5

Hovedingredienserne i øl er af naturlig oprindelse og omfatter vand, korn, humle og gær. Vand er det vigtigste råmateriale, der anvendes i bryggerisektoren, og det udgør gennemsnitligt ca. 92 % af øl. Beskyttelse af grundvandet er derfor et vigtigt anliggende. På grund af behovet for korn (f.eks. byg, hvede eller andet), som er en vigtig stivelseskilde for øl, er forholdet til landbrugsbefolkningen vigtigt for bryggerierne og maltproducenterne.

| 2.6 | EU er også den største aktør på verdensmarkedet for humle, der produceres i fjorten EU-medlemsstater (8), som tilsammen udgør ca. en tredjedel af verdens samlede humledyrkende område (9), og bryggerisektoren er de europæiske humledyrkeres hovedaftager. Hvis man skal forhindre markedsforvridninger, som på lang sigt kan have negative virkninger for bryggerierne, kan det blive nødvendigt at genoptage spørgsmålet om konkurrencen mellem humleproducenterne og den forskelsbehandling, der finder sted i de eksisterende landbrugspolitikker i EU. |
| --- | --- |

2.6

EU er også den største aktør på verdensmarkedet for humle, der produceres i fjorten EU-medlemsstater (8), som tilsammen udgør ca. en tredjedel af verdens samlede humledyrkende område (9), og bryggerisektoren er de europæiske humledyrkeres hovedaftager. Hvis man skal forhindre markedsforvridninger, som på lang sigt kan have negative virkninger for bryggerierne, kan det blive nødvendigt at genoptage spørgsmålet om konkurrencen mellem humleproducenterne og den forskelsbehandling, der finder sted i de eksisterende landbrugspolitikker i EU.

| 2.7 | Bryggeriernes afhængighed af landbrugssektorens råvarer har i de seneste år ført til, at bryggerisektoren, som følge af svingende høstkvalitet og ustabile priser, har oplevet prisstigninger på de landbrugsprodukter, der anvendes til ølproduktion. Forholdet mellem leverandørerne af råvarer og bryggerierne bør, når det er muligt og nødvendigt, sigte på en bæredygtig og langsigtet tilgang. |
| --- | --- |

2.7

Bryggeriernes afhængighed af landbrugssektorens råvarer har i de seneste år ført til, at bryggerisektoren, som følge af svingende høstkvalitet og ustabile priser, har oplevet prisstigninger på de landbrugsprodukter, der anvendes til ølproduktion. Forholdet mellem leverandørerne af råvarer og bryggerierne bør, når det er muligt og nødvendigt, sigte på en bæredygtig og langsigtet tilgang.

| 2.8 | Det samlede ølsalg beløb sig i 2010 til 106 mia. EUR inkl. moms, hvilket udgør 0,42 % af EU's BNP. Det skønnes, at mere end 63 % af den europæiske ølproduktion afsættes til supermarkeder og andre butikker ("off-trade"). De øvrige 37 % forbruges i hotel- og restaurationsbranchen (f.eks. barer, pubber og restauranter - "on-trade"). |
| --- | --- |

2.8

Det samlede ølsalg beløb sig i 2010 til 106 mia. EUR inkl. moms, hvilket udgør 0,42 % af EU's BNP. Det skønnes, at mere end 63 % af den europæiske ølproduktion afsættes til supermarkeder og andre butikker ("off-trade"). De øvrige 37 % forbruges i hotel- og restaurationsbranchen (f.eks. barer, pubber og restauranter - "on-trade").

3.   Håndtering af det 21. århundredes udfordringer

Marked og strukturelle tendenser

| 3.1 | Det europæiske ølmarked har i de seneste 15 år gennemgået forskellige udviklinger med hensyn til tekniske fremskridt, investeringer, fusioner, etablering af nye virksomheder og forbrugeradfærd. Det kraftige fald i forbruget siden 2007 har haft direkte indvirkning på bryggeriernes aktiviteter. Efter flere år med ekspansion i EU er ølproduktionen faldet drastisk fra 420 til 377 mio. hektoliter i 2011. Ikke desto mindre forventes der genopretning og vækstpotentiale i de kommende år, hvis de økonomiske og lovgivningsmæssige omstændigheder bliver mere favorable. |
| --- | --- |

3.1

Det europæiske ølmarked har i de seneste 15 år gennemgået forskellige udviklinger med hensyn til tekniske fremskridt, investeringer, fusioner, etablering af nye virksomheder og forbrugeradfærd. Det kraftige fald i forbruget siden 2007 har haft direkte indvirkning på bryggeriernes aktiviteter. Efter flere år med ekspansion i EU er ølproduktionen faldet drastisk fra 420 til 377 mio. hektoliter i 2011. Ikke desto mindre forventes der genopretning og vækstpotentiale i de kommende år, hvis de økonomiske og lovgivningsmæssige omstændigheder bliver mere favorable.

| 3.2 | Den økonomiske krise og det faldende forbrug har ført til en omstrukturering af sektoren i Europa med konsolidering af aktiviteter på kontinentet og investeringer uden for EU fra de store internationale og nationale gruppers side. Samtidig er antallet af mindre bryggerier steget i alle lande, hvilket betyder et større udbud til forbrugerne og bekræfter bryggeriernes iværksættertankegang i tråd med 2020-handlingsplanen for iværksætterkultur (10). Denne udvikling er også positiv ud fra et bæredygtighedsaspekt, da den som regel vil smitte af på den regionale turisme og ofte medføre en kortere produktions- og forbrugscyklus, hvilket er godt for miljøet. |
| --- | --- |

3.2

Den økonomiske krise og det faldende forbrug har ført til en omstrukturering af sektoren i Europa med konsolidering af aktiviteter på kontinentet og investeringer uden for EU fra de store internationale og nationale gruppers side. Samtidig er antallet af mindre bryggerier steget i alle lande, hvilket betyder et større udbud til forbrugerne og bekræfter bryggeriernes iværksættertankegang i tråd med 2020-handlingsplanen for iværksætterkultur (10). Denne udvikling er også positiv ud fra et bæredygtighedsaspekt, da den som regel vil smitte af på den regionale turisme og ofte medføre en kortere produktions- og forbrugscyklus, hvilket er godt for miljøet.

| 3.3 | De økonomiske omstændigheder har desuden ført til, at flere drikker øl i hjemmene frem for på barer og restauranter, hvilket resulterer i færre arbejdspladser, mindre merværdi og lavere statsindtægter for hver liter øl, der drikkes i EU (11). Større prispres i detailsektoren har også styrket denne tendens. |
| --- | --- |

3.3

De økonomiske omstændigheder har desuden ført til, at flere drikker øl i hjemmene frem for på barer og restauranter, hvilket resulterer i færre arbejdspladser, mindre merværdi og lavere statsindtægter for hver liter øl, der drikkes i EU (11). Større prispres i detailsektoren har også styrket denne tendens.

| 3.4 | Det stigende antal bryggerier og produktinnovation har også ført til nye produkter til gavn for forbrugerne, samfundet og miljøet. Der er skabt nye muligheder for bryggerier af alle størrelser takket være diversificeringen i retning af øl med et lavt eller slet intet indhold af alkohol, hvilket har ført til øget salg, og produktionen af økologisk øl er støt stigende. |
| --- | --- |

3.4

Det stigende antal bryggerier og produktinnovation har også ført til nye produkter til gavn for forbrugerne, samfundet og miljøet. Der er skabt nye muligheder for bryggerier af alle størrelser takket være diversificeringen i retning af øl med et lavt eller slet intet indhold af alkohol, hvilket har ført til øget salg, og produktionen af økologisk øl er støt stigende.

Beskatning

| 3.5 | Bryggerisektoren giver ud fra et skattemæssigt synspunkt de nationale regeringer betydelige fordele. Som følge af produktion og salg af øl modtager regeringerne væsentlige indtægter i form af punktafgifter, moms, indkomstrelaterede skatter og bidrag til sociale sikringsordninger fra arbejdstagere og arbejdsgivere i bryggerisektoren samt i andre tilknyttede sektorer, hvor arbejdspladserne indirekte kan tilskrives ølsektorens aktiviteter. I 2010 beløb sådanne indtægter sig til omkring 50,6 mia. EUR (12). |
| --- | --- |

3.5

Bryggerisektoren giver ud fra et skattemæssigt synspunkt de nationale regeringer betydelige fordele. Som følge af produktion og salg af øl modtager regeringerne væsentlige indtægter i form af punktafgifter, moms, indkomstrelaterede skatter og bidrag til sociale sikringsordninger fra arbejdstagere og arbejdsgivere i bryggerisektoren samt i andre tilknyttede sektorer, hvor arbejdspladserne indirekte kan tilskrives ølsektorens aktiviteter. I 2010 beløb sådanne indtægter sig til omkring 50,6 mia. EUR (12).

| 3.6 | Bryggerisektorens modstandsdygtighed over for de aktuelle økonomiske vanskeligheder er blevet sat på en prøve på grund af den voksende skattebyrde, navnlig i form af punktafgifter, men også i høj grad af momssatser inden for hotel- og restaurationsbranchen. Disse stigninger har forværret den vanskelige økonomiske situation for bryggerierne, især i lande som f.eks. Ungarn, Finland, Frankrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige (13). Den samlede merværdi, der kan tilskrives produktion og salg af øl i EU, faldt med 10 % i perioden 2008-2010 (14), og de samlede skatteindtægter fra EU's bryggerisektor faldt med 3,4 mia. EUR. |
| --- | --- |

3.6

Bryggerisektorens modstandsdygtighed over for de aktuelle økonomiske vanskeligheder er blevet sat på en prøve på grund af den voksende skattebyrde, navnlig i form af punktafgifter, men også i høj grad af momssatser inden for hotel- og restaurationsbranchen. Disse stigninger har forværret den vanskelige økonomiske situation for bryggerierne, især i lande som f.eks. Ungarn, Finland, Frankrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige (13). Den samlede merværdi, der kan tilskrives produktion og salg af øl i EU, faldt med 10 % i perioden 2008-2010 (14), og de samlede skatteindtægter fra EU's bryggerisektor faldt med 3,4 mia. EUR.

| 3.7 | Punktafgiftssystemet på EU-niveau og på nationalt niveau bør anerkende de ganske særlige forhold omkring øl, herunder det generelt lave alkoholindhold, brygningsprocessen og bryggerisektorens lokale bidrag til samfundet, jobskabelse og økonomien generelt. I den henseende bør øl som en gæret drikkevare sikres lige konkurrencevilkår, og minimumssatsen på nul euro, der gælder for vin og andre gærede drikkevarer, bør således indføjes i EU's afgiftslovgivning for øl (15). |
| --- | --- |

3.7

Punktafgiftssystemet på EU-niveau og på nationalt niveau bør anerkende de ganske særlige forhold omkring øl, herunder det generelt lave alkoholindhold, brygningsprocessen og bryggerisektorens lokale bidrag til samfundet, jobskabelse og økonomien generelt. I den henseende bør øl som en gæret drikkevare sikres lige konkurrencevilkår, og minimumssatsen på nul euro, der gælder for vin og andre gærede drikkevarer, bør således indføjes i EU's afgiftslovgivning for øl (15).

| 3.8 | En afbalanceret punktafgiftspolitik på nationalt plan og bedre anvendelse af de eksisterende samarbejdsmekanismer i skatteforvaltningen kan være et redskab til at undgå afgiftsbetinget handel og dermed forbundet skadelig praksis og således bidrage til at bevare bryggerisektorens konkurrenceevne, navnlig i grænseområderne. |
| --- | --- |

3.8

En afbalanceret punktafgiftspolitik på nationalt plan og bedre anvendelse af de eksisterende samarbejdsmekanismer i skatteforvaltningen kan være et redskab til at undgå afgiftsbetinget handel og dermed forbundet skadelig praksis og således bidrage til at bevare bryggerisektorens konkurrenceevne, navnlig i grænseområderne.

| 3.9 | På grund af on-trade-andelens store betydning for ølsalget (16) kan skattepolitikken desuden fungere som vækstskabende tiltag for on-trade- og bryggerisektorerne og samtidig have en positiv indvirkning på beskæftigelsen på lokalt plan. |
| --- | --- |

3.9

På grund af on-trade-andelens store betydning for ølsalget (16) kan skattepolitikken desuden fungere som vækstskabende tiltag for on-trade- og bryggerisektorerne og samtidig have en positiv indvirkning på beskæftigelsen på lokalt plan.

International handel

| 3.10 | På trods af de vanskelige vilkår holder den europæiske ølindustri fortsat stand- og er konkurrencedygtig. De lokale bryggerier klarer sig stadig på markeder uden for deres eget land og EU. Selv om hovedparten af den europæiske ølproduktion afsættes på EU's indre marked, har eksport til forskellige dele af verden været støt stigende siden 2000 med en vækst på 30 % siden 2007. De største eksportdestinationer er USA, Canada, Angola, Kina, Schweiz, Taiwan, Rusland og Australien (17). Desuden foretager de europæiske bryggerier også store investeringer på alle kontinenter og deltager i forskellige samarbejdsinitiativer med lokale bryggerier og distributører. |
| --- | --- |

3.10

På trods af de vanskelige vilkår holder den europæiske ølindustri fortsat stand- og er konkurrencedygtig. De lokale bryggerier klarer sig stadig på markeder uden for deres eget land og EU. Selv om hovedparten af den europæiske ølproduktion afsættes på EU's indre marked, har eksport til forskellige dele af verden været støt stigende siden 2000 med en vækst på 30 % siden 2007. De største eksportdestinationer er USA, Canada, Angola, Kina, Schweiz, Taiwan, Rusland og Australien (17). Desuden foretager de europæiske bryggerier også store investeringer på alle kontinenter og deltager i forskellige samarbejdsinitiativer med lokale bryggerier og distributører.

| 3.11 | Det europæiske øls potentiale til at fastholde og udvide sin tilstedeværelse i tredjelande kan imidlertid blive sat på spil af lokale bestemmelser, der udgør en handelshindring i forbindelse med øleksport og investeringer. Ud over toldafgifter kan sådanne hindringer bestå af lovgivningsrelaterede tiltag som f.eks. et produkts definition (f.eks. Rusland) eller skatteadministrative procedurer (f.eks. Albanien og Tyrkiet). Kommissionen og medlemsstaterne har sammen med bryggerisektoren en central rolle at spille i bekæmpelsen af disse og andre vanskeligheder, som fra tid til anden opstår på de udenlandske markeder. |
| --- | --- |

3.11

Det europæiske øls potentiale til at fastholde og udvide sin tilstedeværelse i tredjelande kan imidlertid blive sat på spil af lokale bestemmelser, der udgør en handelshindring i forbindelse med øleksport og investeringer. Ud over toldafgifter kan sådanne hindringer bestå af lovgivningsrelaterede tiltag som f.eks. et produkts definition (f.eks. Rusland) eller skatteadministrative procedurer (f.eks. Albanien og Tyrkiet). Kommissionen og medlemsstaterne har sammen med bryggerisektoren en central rolle at spille i bekæmpelsen af disse og andre vanskeligheder, som fra tid til anden opstår på de udenlandske markeder.

| 3.12 | Mens EU anvender en toldtarif på nul euro for import af øl i de respektive handelsaftaler, fastholder adskillige lande toldafgifter med henblik på at bremse konkurrerende import fra EU-medlemsstaterne. De igangværende forhandlinger om frihandelsaftaler dækker også dette aspekt, og de fleste nyere aftaler (f.eks. mellem EU og Sydkorea) indeholder en progressiv reducering af toldafgifter - det er en fremgangsmåde, som bør finde bredere anvendelse. |
| --- | --- |

3.12

Mens EU anvender en toldtarif på nul euro for import af øl i de respektive handelsaftaler, fastholder adskillige lande toldafgifter med henblik på at bremse konkurrerende import fra EU-medlemsstaterne. De igangværende forhandlinger om frihandelsaftaler dækker også dette aspekt, og de fleste nyere aftaler (f.eks. mellem EU og Sydkorea) indeholder en progressiv reducering af toldafgifter - det er en fremgangsmåde, som bør finde bredere anvendelse.

| 3.13 | De europæiske ølmærkers potentielle tilstedeværelse på de udenlandske markeder fremmes desuden af salgsfremstød som f.eks. udstillinger og messer og af Kommissionens høringsmekanismer i tredjelande. Bryggeriernes deltagelse i de forskellige aktiviteter på disse markeder har hidtil været forholdsmæssig lav på grund af deres begrænsede kendskab til potentielle fordele og mangel på oplysninger om aktiviteterne. |
| --- | --- |

3.13

De europæiske ølmærkers potentielle tilstedeværelse på de udenlandske markeder fremmes desuden af salgsfremstød som f.eks. udstillinger og messer og af Kommissionens høringsmekanismer i tredjelande. Bryggeriernes deltagelse i de forskellige aktiviteter på disse markeder har hidtil været forholdsmæssig lav på grund af deres begrænsede kendskab til potentielle fordele og mangel på oplysninger om aktiviteterne.

4.   Beskæftigelse på alle niveauer

| 4.1 | Bryggerisektoren omfatter mere end blot ølproduktion. Den dækker mange aktiviteter, der spænder lige fra de landbrugsråvarer, som er grundlaget for selve brygningen, til hotel- og restaurationsbranchen og detailsektoren. Bryggerierne i EU står samlet for mere end 128 800 direkte arbejdspladser. Desuden kan 2 mio. arbejdspladser tilskrives produktion og salg af øl, og udgør dermed ca. 1 % af alle arbejdspladser bare i EU (18) og inden for forskellige beskæftigelsesområder. |
| --- | --- |

4.1

Bryggerisektoren omfatter mere end blot ølproduktion. Den dækker mange aktiviteter, der spænder lige fra de landbrugsråvarer, som er grundlaget for selve brygningen, til hotel- og restaurationsbranchen og detailsektoren. Bryggerierne i EU står samlet for mere end 128 800 direkte arbejdspladser. Desuden kan 2 mio. arbejdspladser tilskrives produktion og salg af øl, og udgør dermed ca. 1 % af alle arbejdspladser bare i EU (18) og inden for forskellige beskæftigelsesområder.

| 4.2 | EU's mål om en intelligent, bæredygtig og inklusiv økonomi i Europa 2020-vækststrategien afspejles i bryggerisektorens karakteristika. Bryggerierne findes i alle europæiske lande og bidrager til mere end to mio. arbejdspladser takket være den store mængde varer og tjenesteydelse, de aftager, og den betydelige omsætning i hotel- og restaurationsbranchen og detailsektoren. Mere end 73 % af alle arbejdspladser, der kan sættes i forbindelse med øl, er i hotel- og restaurationsbranchen. |
| --- | --- |

4.2

EU's mål om en intelligent, bæredygtig og inklusiv økonomi i Europa 2020-vækststrategien afspejles i bryggerisektorens karakteristika. Bryggerierne findes i alle europæiske lande og bidrager til mere end to mio. arbejdspladser takket være den store mængde varer og tjenesteydelse, de aftager, og den betydelige omsætning i hotel- og restaurationsbranchen og detailsektoren. Mere end 73 % af alle arbejdspladser, der kan sættes i forbindelse med øl, er i hotel- og restaurationsbranchen.

| 4.3 | Da hotel- og restaurationsbranchen også spiller en central rolle med hensyn til at sikre arbejdspladser og vækst, ikke blot direkte i branchens virksomheder, men også indirekte i store dele af den europæiske økonomi, er tiltag til udvikling af denne sektor yderst vigtige for beskæftigelsen, navnlig blandt unge og ufaglærte arbejdstagere, men det bør ikke ske via prekært arbejde eller lavtlønsjobs. |
| --- | --- |

4.3

Da hotel- og restaurationsbranchen også spiller en central rolle med hensyn til at sikre arbejdspladser og vækst, ikke blot direkte i branchens virksomheder, men også indirekte i store dele af den europæiske økonomi, er tiltag til udvikling af denne sektor yderst vigtige for beskæftigelsen, navnlig blandt unge og ufaglærte arbejdstagere, men det bør ikke ske via prekært arbejde eller lavtlønsjobs.

| 4.4 | Denne unikke vifte af karakteristika kombinerer arv, kultur og modernitet og giver anledning til at anvende arbejdstagernes evner på forskellig vis i og omkring bryggerierne. Ud over det arbejde, der udføres i forsynings- og leveringskæden, bør potentialet for gastronomiske arrangementer og turisme udvikles yderligere med henblik på at øge beskæftigelsen både via bryggeriernes egne aktiviteter og EU's og nationale finansieringsordninger. |
| --- | --- |

4.4

Denne unikke vifte af karakteristika kombinerer arv, kultur og modernitet og giver anledning til at anvende arbejdstagernes evner på forskellig vis i og omkring bryggerierne. Ud over det arbejde, der udføres i forsynings- og leveringskæden, bør potentialet for gastronomiske arrangementer og turisme udvikles yderligere med henblik på at øge beskæftigelsen både via bryggeriernes egne aktiviteter og EU's og nationale finansieringsordninger.

| 4.5 | Bryggerisektoren har mærket resultaterne af den globale økonomiske situation med et fald i den direkte beskæftigelse på 9 % mellem 2008 og 2010 som følge af et reduceret forbrug af produktet. Trods det faldende forbrug som følge af Europas vanskelige økonomiske vilkår var det samlede antal bryggerier (inkl. mikrobryggerier) i Europa højere i 2010 (3 638) end i 2008 (3 071 bryggerier) og stiger stadig, hvilket giver yderligere beskæftigelsespotentiale. Dette potentiale bør ikke trues af finanspolitiske foranstaltninger, der virker salgshæmmende eller har en negativ indvirkning, men bør fremmes yderligere gennem erhvervsuddannelse - også på højere niveau - for at skabe arbejdspladser af højere kvalitet i sektoren. |
| --- | --- |

4.5

Bryggerisektoren har mærket resultaterne af den globale økonomiske situation med et fald i den direkte beskæftigelse på 9 % mellem 2008 og 2010 som følge af et reduceret forbrug af produktet. Trods det faldende forbrug som følge af Europas vanskelige økonomiske vilkår var det samlede antal bryggerier (inkl. mikrobryggerier) i Europa højere i 2010 (3 638) end i 2008 (3 071 bryggerier) og stiger stadig, hvilket giver yderligere beskæftigelsespotentiale. Dette potentiale bør ikke trues af finanspolitiske foranstaltninger, der virker salgshæmmende eller har en negativ indvirkning, men bør fremmes yderligere gennem erhvervsuddannelse - også på højere niveau - for at skabe arbejdspladser af højere kvalitet i sektoren.

5.   Bidrag til opfyldelsen af bæredygtighedsmål på miljøområdet

| 5.1 | Den europæiske ølindustri skal som en del af dens engagement med hensyn til bæredygtighed imødekomme forskellige målsætninger vedrørende energieffektivitet, nedbringelse af CO2-emissioner og ressourcer. De seneste års investeringer har ført til en reduceret anvendelse af naturressourcer, der produceres mindre affald, og sekundære materialer fra brygningsprocessen genbruges konsekvent. |
| --- | --- |

5.1

Den europæiske ølindustri skal som en del af dens engagement med hensyn til bæredygtighed imødekomme forskellige målsætninger vedrørende energieffektivitet, nedbringelse af CO2-emissioner og ressourcer. De seneste års investeringer har ført til en reduceret anvendelse af naturressourcer, der produceres mindre affald, og sekundære materialer fra brygningsprocessen genbruges konsekvent.

| 5.2 | Bryggerierne har forpligtet sig på miljøområdet ved at træffe foranstaltninger og investere, hvilket har medført et reduceret energiforbrug og reducerede CO2-emissioner, en reduceret spildevandsproduktion og udskiftning af emballage. Bryggerisektoren har desuden udarbejdet retningslinjer for de bedste tilgængelige teknikker, hvilket understreger den bæredygtige forvaltnings vigtige rolle og kan anvendes som reference for forpligtelser vedrørende miljømæssige målsætninger. Der bør tilskyndes til anvendelse af livscyklusanalyser som et redskab til selvanalysering med henblik på at omfatte så stor en del som muligt af hele bryggerisektorens spektrum, samtidig med at der tages højde for de mindre familiedrevne bryggeriers begrænsninger på grund af kapacitetsmangel. |
| --- | --- |

5.2

Bryggerierne har forpligtet sig på miljøområdet ved at træffe foranstaltninger og investere, hvilket har medført et reduceret energiforbrug og reducerede CO2-emissioner, en reduceret spildevandsproduktion og udskiftning af emballage. Bryggerisektoren har desuden udarbejdet retningslinjer for de bedste tilgængelige teknikker, hvilket understreger den bæredygtige forvaltnings vigtige rolle og kan anvendes som reference for forpligtelser vedrørende miljømæssige målsætninger. Der bør tilskyndes til anvendelse af livscyklusanalyser som et redskab til selvanalysering med henblik på at omfatte så stor en del som muligt af hele bryggerisektorens spektrum, samtidig med at der tages højde for de mindre familiedrevne bryggeriers begrænsninger på grund af kapacitetsmangel.

| 5.3 | I perioden 2008-2010 fortsatte bryggerisektoren sine bestræbelser på miljøområdet trods en stadig mere vanskelig økonomisk situation, og dette resulterede i en reduktion af vandforbruget på 4,5 % og en reduktion af energiforbruget på 3,8 % pr. hektoliter produceret øl. Desuden skønnes CO2-emissionerne reduceret med 7,1 % (19). |
| --- | --- |

5.3

I perioden 2008-2010 fortsatte bryggerisektoren sine bestræbelser på miljøområdet trods en stadig mere vanskelig økonomisk situation, og dette resulterede i en reduktion af vandforbruget på 4,5 % og en reduktion af energiforbruget på 3,8 % pr. hektoliter produceret øl. Desuden skønnes CO2-emissionerne reduceret med 7,1 % (19).

| 5.4 | Vandkvalitet og -anvendelse er vigtige faktorer i forbindelse med brygningsprocessen. Derfor er en hensigtsmæssig vandforvaltning fra vandforsyningsselskabernes og bryggeriernes side nødvendig for at sikre ølproduktionens bæredygtighed. I den henseende bør der træffes passende forholdsregler for at sikre, at udvindingen af skifergas ikke kontaminerer forbrugernes, herunder de industrielle brugeres, grundvandsforsyning. Specielt i bryggerisektoren kan EØSU konstatere, at nederlandske og tyske bryggere allerede følger udviklingen på dette område med stor bekymring. |
| --- | --- |

5.4

Vandkvalitet og -anvendelse er vigtige faktorer i forbindelse med brygningsprocessen. Derfor er en hensigtsmæssig vandforvaltning fra vandforsyningsselskabernes og bryggeriernes side nødvendig for at sikre ølproduktionens bæredygtighed. I den henseende bør der træffes passende forholdsregler for at sikre, at udvindingen af skifergas ikke kontaminerer forbrugernes, herunder de industrielle brugeres, grundvandsforsyning. Specielt i bryggerisektoren kan EØSU konstatere, at nederlandske og tyske bryggere allerede følger udviklingen på dette område med stor bekymring.

| 5.5 | Adskillige andre værdifulde produkter (sekundære produkter) skabes af brygningens råmaterialer som et resultat af brygningsprocessen. De har stor værdi som input i andre industriprocesser og som materialer for specifikke slutanvendelsesformål, f.eks. lægemidler, helsekost, vedvarende energikilder, industriel anvendelse, dyrefoder, landbrugsprodukter (20) og kosmetik og spa-produkter. Disse materialer skal leve op til høje kvalitetsstandarder og opfylde strenge lovkrav inden for fødevare- og dyrefodersikkerhed og andre områder. Disse sekundære materialers betydning og værdi har for længst fået bryggerierne til at etablere leveringsordninger med forhandlere og slutbrugere. |
| --- | --- |

5.5

Adskillige andre værdifulde produkter (sekundære produkter) skabes af brygningens råmaterialer som et resultat af brygningsprocessen. De har stor værdi som input i andre industriprocesser og som materialer for specifikke slutanvendelsesformål, f.eks. lægemidler, helsekost, vedvarende energikilder, industriel anvendelse, dyrefoder, landbrugsprodukter (20) og kosmetik og spa-produkter. Disse materialer skal leve op til høje kvalitetsstandarder og opfylde strenge lovkrav inden for fødevare- og dyrefodersikkerhed og andre områder. Disse sekundære materialers betydning og værdi har for længst fået bryggerierne til at etablere leveringsordninger med forhandlere og slutbrugere.

6.   En ansvarlig samfundsaktør

| 6.1 | I årenes løb har bryggerierne og bryggeriforeningerne i alle europæiske lande taget initiativer til at skabe øget opmærksomhed om ansvarlig forbrugeradfærd, øge forbrugernes viden, sikre ansvarlig reklame og markedsføring, udsende advarende budskaber og opfordre forbrugerne til ikke at udvise uansvarlig adfærd. Mange af disse lokale initiativer er taget i samarbejde med andre parter og er blevet anerkendt af de nationale myndigheder som værende af stor samfundsmæssig nytte og drøftet på europæisk plan i forummet for alkohol og sundhed "European Alcohol and Health Forum" (21). |
| --- | --- |

6.1

I årenes løb har bryggerierne og bryggeriforeningerne i alle europæiske lande taget initiativer til at skabe øget opmærksomhed om ansvarlig forbrugeradfærd, øge forbrugernes viden, sikre ansvarlig reklame og markedsføring, udsende advarende budskaber og opfordre forbrugerne til ikke at udvise uansvarlig adfærd. Mange af disse lokale initiativer er taget i samarbejde med andre parter og er blevet anerkendt af de nationale myndigheder som værende af stor samfundsmæssig nytte og drøftet på europæisk plan i forummet for alkohol og sundhed "European Alcohol and Health Forum" (21).

| 6.2 | På baggrund af disse aktiviteter bør regeringer, bryggerier, andre økonomiske operatører og civilsamfundsgrupper i fællesskab søge at fremme et ansvarligt ølforbrug, der fuldt ud er foreneligt med en voksen persons sunde livsstil, og at modvirke alkoholmisbrug. |
| --- | --- |

6.2

På baggrund af disse aktiviteter bør regeringer, bryggerier, andre økonomiske operatører og civilsamfundsgrupper i fællesskab søge at fremme et ansvarligt ølforbrug, der fuldt ud er foreneligt med en voksen persons sunde livsstil, og at modvirke alkoholmisbrug.

| 6.3 | På grund af øls lokale karakter er de europæiske bryggerier også solidt rodfæstet i deres lokalområder og støtter en lang række aktiviteter. Bryggerisektoren i EU anvender årligt mere end 900 mio. EUR på at støtte samfundet (22) gennem en bred vifte af aktiviteter, der støttes på lokalt og regionalt niveau. |
| --- | --- |

6.3

På grund af øls lokale karakter er de europæiske bryggerier også solidt rodfæstet i deres lokalområder og støtter en lang række aktiviteter. Bryggerisektoren i EU anvender årligt mere end 900 mio. EUR på at støtte samfundet (22) gennem en bred vifte af aktiviteter, der støttes på lokalt og regionalt niveau.

| 6.4 | Industrien og de øvrige interessenter har i høj grad forpligtet sig til at støtte gennemførelsen af initiativer vedrørende virksomheders og institutioners ansvar med henblik på at informere om følgevirkningerne af et skadeligt forbrug. Denne forpligtelse bør anerkendes i en afbalanceret ramme for bryggeriernes markedsføring og kommercielle kommunikation (23). |
| --- | --- |

6.4

Industrien og de øvrige interessenter har i høj grad forpligtet sig til at støtte gennemførelsen af initiativer vedrørende virksomheders og institutioners ansvar med henblik på at informere om følgevirkningerne af et skadeligt forbrug. Denne forpligtelse bør anerkendes i en afbalanceret ramme for bryggeriernes markedsføring og kommercielle kommunikation (23).

| 6.5 | I betragtning af øllets rolle på områderne kultur, kulturarv og forbrug, bør man overveje et EU-initiativ, som kan støtte afholdelsen af specialkurser for lærere og pædagoger på skoler på alle niveauer vedrørende de sundhedsmæssige, sociale og kulturelle aspekter af forbruget af gærede drikkevarer. |
| --- | --- |

6.5

I betragtning af øllets rolle på områderne kultur, kulturarv og forbrug, bør man overveje et EU-initiativ, som kan støtte afholdelsen af specialkurser for lærere og pædagoger på skoler på alle niveauer vedrørende de sundhedsmæssige, sociale og kulturelle aspekter af forbruget af gærede drikkevarer.

7.   Fastholdelse af en rolle i forbindelse med forskning, uddannelse og innovation

| 7.1 | Den rolle, som sektoren spiller i forbindelse med uddannelse og forskning, er en vigtig nøgle til fortsat at fastholde dens engagement. Indsatsen foregår via universiteter, bryggerskoler, fødevareteknologiske institutter og andre netværk. Der bør fortsat arrangeres fora for udveksling af viden med henblik på at bevare Europa som et førende centrum for undersøgelser foretaget af bryggerierne, deres partnere, forskere og interesserede enkeltpersoner. |
| --- | --- |

7.1

Den rolle, som sektoren spiller i forbindelse med uddannelse og forskning, er en vigtig nøgle til fortsat at fastholde dens engagement. Indsatsen foregår via universiteter, bryggerskoler, fødevareteknologiske institutter og andre netværk. Der bør fortsat arrangeres fora for udveksling af viden med henblik på at bevare Europa som et førende centrum for undersøgelser foretaget af bryggerierne, deres partnere, forskere og interesserede enkeltpersoner.

| 7.2 | Der bør opbygges forskningskapacitet og -potentiale, idet bryggerierne spiller en vigtig rolle som industripartnere på forskellige områder i tilknytning til fødevare- og brygningsteknologier, sundhedsaspekter og miljømæssige resultater. Øget deltagelse i det europæiske forskningsrum, Horisont 2020-rammeprogrammet og andre teknologiske platforme vil styrke det eksisterende potentiale (24). |
| --- | --- |

7.2

Der bør opbygges forskningskapacitet og -potentiale, idet bryggerierne spiller en vigtig rolle som industripartnere på forskellige områder i tilknytning til fødevare- og brygningsteknologier, sundhedsaspekter og miljømæssige resultater. Øget deltagelse i det europæiske forskningsrum, Horisont 2020-rammeprogrammet og andre teknologiske platforme vil styrke det eksisterende potentiale (24).

| 7.3 | Støtte til bryggerisektorens bestræbelser på at fremme ekspertise på linje med de højeste videnskabelige standarder for øls karakteristika og dets helbreds- og adfærdsvirkninger kan også medvirke til at fremme information og uddannelse på dette vigtige område. Alle aktive parter bør overveje øget deltagelse i EU's finansierings- og samarbejdsordninger. |
| --- | --- |

7.3

Støtte til bryggerisektorens bestræbelser på at fremme ekspertise på linje med de højeste videnskabelige standarder for øls karakteristika og dets helbreds- og adfærdsvirkninger kan også medvirke til at fremme information og uddannelse på dette vigtige område. Alle aktive parter bør overveje øget deltagelse i EU's finansierings- og samarbejdsordninger.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Statistikker fra den europæiske bryggeriforening "Brewers of Europe", 2012-udgaven, oktober 2012.

1

(2)  Canadean Global beer trends 2012.

2

(3)  ABInbev, Carlsberg, Heineken og SABMiller (som i 2013).

3

(4)  Kommissionen, GD for Erhvervspolitik.

4

(5)  http://ec.europa.eu/agriculture/quality/index_en.htm.

5

(6)  BOB (beskyttet oprindelsesbetegnelse), BGB (beskyttet geografisk betegnelse).

6

(7)  Kommissionen, GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne.

7

(8)  Kommissionen, GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne, december 2009; Pavlovic M., februar 2012.

8

(9)  Kommissionen, GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne.

9

(10)  COM(2012) 795 final.

10

(11)  Ernst Young, The Contribution made by Beer to the European Economy, september 2011.

11

(12)  Ernst Young, september 2011.

12

(13)  Kommissionen, tabelsystem for punkafgifter Excise duty tables, 2013.

13

(14)  Ernst Young, september 2011.

14

(15)  EUT C 69 af 21.7.2006.

15

(16)  Ernst Young, “The Hospitality Sector in Europe”, september 2013.

16

(17)  Kommissionen, GD Handel.

17

(18)  Ernst Young, september 2011.

18

(19)  CampdenBRI / KWA, The Environmental Performance of the European Brewing Sector, maj 2012.

19

(20)  Bamforth, C. (2009) "Contraception, Charcoal and Cows: The World of Brewery Co-Products" Brew. Guardian, 138(1), s. 24-27.

20

138(1), s. 24-27.

(21)  The Brewers of Europe, European beer pledge: 1st year report, april 2013.

21

(22)  Sponsoreringsidéer, “Supporting local communities: Assessing the contribution of local brewers”, maj 2011.

22

(23)  EFT C 48 af 21.2.2002, s. 130.

23

(24)  EUT C 327 af 12.11.2013, s. 82.

24

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/32 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/32

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Irregulær indvandring ad søvejen i Euromed-regionen« (initiativudtalelse)

2014/C 67/07

Ordfører: Panagiotis GKOFAS

Medordfører: Stefano MALLIA

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 17. september 2012 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at udarbejde en initiativudtalelse om:

"Irregulær indvandring ad søvejen i Euromed-regionen".

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Eksterne Forbindelser, som vedtog sin udtalelse den 25. september 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 183 stemmer for, 3 imod og 11 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU har flere gange behandlet emnet ulovlig indvandring fra forskellige synsvinkler (1). Fænomenet ulovlig indvandring er meget komplekst og mangefacetteret og kræver tiltag både på kort og lang sigt. Vi har valgt at centrere denne udtalelse om følgende: |
| --- | --- |

1.1

EØSU har flere gange behandlet emnet ulovlig indvandring fra forskellige synsvinkler (1). Fænomenet ulovlig indvandring er meget komplekst og mangefacetteret og kræver tiltag både på kort og lang sigt. Vi har valgt at centrere denne udtalelse om følgende:

| 1.2 | I den forbindelse er udvalget i dyb sorg over mindst 311 – og formentlig mange flere afrikanske migranters død ud for Lampedusas kyst i to nylige forlis. Selv om denne tragedie ikke kan tilskrives en enkelt årsag, anser udvalget ulykkerne for symptomatiske for det mere generelle problem med irregulær indvandring ad søvejen til EU, og mener, at der er en årsagssammenhæng mellem de to ulykker og EU's åbenlyst manglende evne til at vedtage en tilfredsstillende, sammenhængende politik baseret på solidaritet vedrørende irregulær indvandring, herunder eftersøgning, redning og ilandsætning. Udvalget opfordrer EU og medlemsstaterne til at betragte ulykkerne som en øjenåbner og omgående skride til handling på grundlag af anbefalingerne i denne udtalelse, inden der indtræffer en ny tragedie. Tragedierne ud for Lampedusa understreger, at det er absolut nødvendigt, at EU behandler irregulær immigration og grænseovervågning som et fælleseuropæisk anliggende. |
| --- | --- |

1.2

I den forbindelse er udvalget i dyb sorg over mindst 311 – og formentlig mange flere afrikanske migranters død ud for Lampedusas kyst i to nylige forlis. Selv om denne tragedie ikke kan tilskrives en enkelt årsag, anser udvalget ulykkerne for symptomatiske for det mere generelle problem med irregulær indvandring ad søvejen til EU, og mener, at der er en årsagssammenhæng mellem de to ulykker og EU's åbenlyst manglende evne til at vedtage en tilfredsstillende, sammenhængende politik baseret på solidaritet vedrørende irregulær indvandring, herunder eftersøgning, redning og ilandsætning. Udvalget opfordrer EU og medlemsstaterne til at betragte ulykkerne som en øjenåbner og omgående skride til handling på grundlag af anbefalingerne i denne udtalelse, inden der indtræffer en ny tragedie. Tragedierne ud for Lampedusa understreger, at det er absolut nødvendigt, at EU behandler irregulær immigration og grænseovervågning som et fælleseuropæisk anliggende.

| 1.3 | Menneskerettigheder: Udvalget bemærker med bekymring, at intolerancen, racismen og fremmedhadet mod indvandrerne, mod "de andre", tager til i Europa og det frygter, at de sociale følger af finanskrisen vil forstærke denne udvikling. Det er nødvendigt, at de politisk ansvarlige, andre personer med indflydelse i samfundet og medierne optræder meget ansvarligt og går i spidsen med et godt eksempel i politisk og social henseende for at afværge en sådan adfærd. De ulovlige indvandreres rettigheder skal altid respekteres, når de reddes eller pågribes, når de opnår beskyttelsesstatus, opholder sig ulovligt som "papirløse personer" eller sendes tilbage til oprindelseslandet. |
| --- | --- |

1.3

Menneskerettigheder: Udvalget bemærker med bekymring, at intolerancen, racismen og fremmedhadet mod indvandrerne, mod "de andre", tager til i Europa og det frygter, at de sociale følger af finanskrisen vil forstærke denne udvikling. Det er nødvendigt, at de politisk ansvarlige, andre personer med indflydelse i samfundet og medierne optræder meget ansvarligt og går i spidsen med et godt eksempel i politisk og social henseende for at afværge en sådan adfærd. De ulovlige indvandreres rettigheder skal altid respekteres, når de reddes eller pågribes, når de opnår beskyttelsesstatus, opholder sig ulovligt som "papirløse personer" eller sendes tilbage til oprindelseslandet.

| 1.4 | Redde liv på havet: Ethvert menneske, som kommer i fare på havet, eller som befinder sig i en risikosituation – herunder ulovlige indvandrere – skal reddes. |
| --- | --- |

1.4

Redde liv på havet: Ethvert menneske, som kommer i fare på havet, eller som befinder sig i en risikosituation – herunder ulovlige indvandrere – skal reddes.

| 1.5 | Ilandsætning: EU skal vedtage en politik for ilandsætning, som ikke øger byrden for de medlemsstater, der allerede kæmper med uforholdsmæssigt store flygtningestrømme. Spørgsmålet om ilandsætning skal løses ud fra princippet om, at ilandsætning skal ske i nærmeste sikre havn, men kun hvis det pågældende land er i fuld overensstemmelse med alle internationale menneskerettighedskonventioner og overvåges af menneskerettighedsorganisationer. |
| --- | --- |

1.5

Ilandsætning: EU skal vedtage en politik for ilandsætning, som ikke øger byrden for de medlemsstater, der allerede kæmper med uforholdsmæssigt store flygtningestrømme. Spørgsmålet om ilandsætning skal løses ud fra princippet om, at ilandsætning skal ske i nærmeste sikre havn, men kun hvis det pågældende land er i fuld overensstemmelse med alle internationale menneskerettighedskonventioner og overvåges af menneskerettighedsorganisationer.

| 1.6 | Tildeling af asyl og asylrettigheder: Der bør være garanti for, at princippet om "non refoulement" bliver overholdt, at enhver, som har brug for international beskyttelse, kan indgive sin ansøgning på EU's område, og at denne bliver behandlet af de kompetente nationale myndigheder. Det er inden for denne ramme nødvendigt at indføre et mere effektivt system til behandling af asylansøgningerne. EØSU støtter samarbejdet med tredjelande for at få dem til at styrke deres asylordninger og overholdelsen af de internationale standarder. |
| --- | --- |

1.6

Tildeling af asyl og asylrettigheder: Der bør være garanti for, at princippet om "non refoulement" bliver overholdt, at enhver, som har brug for international beskyttelse, kan indgive sin ansøgning på EU's område, og at denne bliver behandlet af de kompetente nationale myndigheder. Det er inden for denne ramme nødvendigt at indføre et mere effektivt system til behandling af asylansøgningerne. EØSU støtter samarbejdet med tredjelande for at få dem til at styrke deres asylordninger og overholdelsen af de internationale standarder.

| 1.7 | Hjemsendelse af ulovlige indvandrere: Direktivet om tilbagesendelse (2) skaber en europæisk ramme med retlige og proceduremæssige garantier (3), som EØSU påskønner, såsom adgang til effektive retsmidler til at klage over afgørelser vedrørende tilbagesendelse ved en retslig eller administrativ myndighed eller et andet kompetent uafhængigt organ; såvel som gratis retshjælp og repræsentation, visse garantier i perioden frem til tilbagesendelsen og forholdene under frihedsberøvelse. Udvalget foreslår, at den europæiske tilbagesendelsespolitik sætter frivillighed i højsædet, og at den bygger på anerkendelse af de menneskelige værdier. Den europæiske indvandringspolitiks legitimitet og troværdighed står og falder hermed. Artikel 19 i Charteret om Grundlæggende Rettigheder forbyder kollektive udvisninger og garanterer, at ingen kan udsendes, udvises eller udleveres til en stat, hvor der er en alvorlig risiko for at blive idømt dødsstraf eller udsat for tortur eller anden umenneskelig eller nedværdigende straf eller behandling – "non-refoulement"-princippet (artikel 4 og 19 i charteret). |
| --- | --- |

1.7

Hjemsendelse af ulovlige indvandrere: Direktivet om tilbagesendelse (2) skaber en europæisk ramme med retlige og proceduremæssige garantier (3), som EØSU påskønner, såsom adgang til effektive retsmidler til at klage over afgørelser vedrørende tilbagesendelse ved en retslig eller administrativ myndighed eller et andet kompetent uafhængigt organ; såvel som gratis retshjælp og repræsentation, visse garantier i perioden frem til tilbagesendelsen og forholdene under frihedsberøvelse. Udvalget foreslår, at den europæiske tilbagesendelsespolitik sætter frivillighed i højsædet, og at den bygger på anerkendelse af de menneskelige værdier. Den europæiske indvandringspolitiks legitimitet og troværdighed står og falder hermed. Artikel 19 i Charteret om Grundlæggende Rettigheder forbyder kollektive udvisninger og garanterer, at ingen kan udsendes, udvises eller udleveres til en stat, hvor der er en alvorlig risiko for at blive idømt dødsstraf eller udsat for tortur eller anden umenneskelig eller nedværdigende straf eller behandling – "non-refoulement"-princippet (artikel 4 og 19 i charteret).

| 1.8 | En integreret europæisk politik for ulovlig indvandring baseret på solidaritet: EØSU mener, at man for at sikre overholdelse af de grundlæggende rettigheder bør forbedre solidariteten inden for EU med de medlemsstater, som på grund af deres geografiske beliggenhed må tage imod store mængder af mennesker, som når frem ad irregulære kanaler, og som er ofre for kriminelle menneskesmuglings- og menneskehandelsnetværk. EU's grænser, herunder også EU-medlemsstaternes søgrænser i Middelhavet, er alle EU-medlemsstaternes grænser, og som sådan er det alles fælles ansvar, at de overvåges korrekt og i henhold til traktaterne. Dette er ikke kun et spørgsmål om solidaritet, men et spørgsmål om, at alle EU's medlemsstater påtager sig forpligtelser via mekanismer, der fordeler de byrder, som irregulær indvandring medfører. Medlemsstaterne bør derfor vise solidaritet med de medlemsstater, der befinder sig langs EU's ydre grænser via mekanismer, der fordeler byrderne og muliggør genbosættelse af asylansøgere internt i EU. EØSU støtter varmt indførelsen af en europæisk fordelingsnøgle som den, der beskrives i Europa-Parlamentets betænkning om styrket solidaritet i EU på asylområdet (2012/2032 INI). |
| --- | --- |

1.8

En integreret europæisk politik for ulovlig indvandring baseret på solidaritet: EØSU mener, at man for at sikre overholdelse af de grundlæggende rettigheder bør forbedre solidariteten inden for EU med de medlemsstater, som på grund af deres geografiske beliggenhed må tage imod store mængder af mennesker, som når frem ad irregulære kanaler, og som er ofre for kriminelle menneskesmuglings- og menneskehandelsnetværk. EU's grænser, herunder også EU-medlemsstaternes søgrænser i Middelhavet, er alle EU-medlemsstaternes grænser, og som sådan er det alles fælles ansvar, at de overvåges korrekt og i henhold til traktaterne. Dette er ikke kun et spørgsmål om solidaritet, men et spørgsmål om, at alle EU's medlemsstater påtager sig forpligtelser via mekanismer, der fordeler de byrder, som irregulær indvandring medfører. Medlemsstaterne bør derfor vise solidaritet med de medlemsstater, der befinder sig langs EU's ydre grænser via mekanismer, der fordeler byrderne og muliggør genbosættelse af asylansøgere internt i EU. EØSU støtter varmt indførelsen af en europæisk fordelingsnøgle som den, der beskrives i Europa-Parlamentets betænkning om styrket solidaritet i EU på asylområdet (2012/2032 INI).

| 1.9 | Indgåelse af aftaler med tredjelande: Det vigtigste mål med EU's migrations- og mobilitetsdialoger med tredjelande bør være at bane vejen for, at migration kan foregå lovligt og korrekt, garantere den internationale asylret, mindske den irregulære indvandring og bekæmpe de kriminelle netværk, som driver menneskehandel. Mange gange er behovet for samarbejde med tredjelande påkrævet som forudsætning for en effektiv iværksættelse af procedurer for hjemsendelse af ulovlige indvandrere. Dette samarbejde bør intensiveres for at opnå bedre resultater. Samtidig bør der gives bistand til visse transitlande for at gøre dem i stand til at forvalte deres grænser bedre og opbygge kapacitet til at yde beskyttelse til dem, der har brug for det. |
| --- | --- |

1.9

Indgåelse af aftaler med tredjelande: Det vigtigste mål med EU's migrations- og mobilitetsdialoger med tredjelande bør være at bane vejen for, at migration kan foregå lovligt og korrekt, garantere den internationale asylret, mindske den irregulære indvandring og bekæmpe de kriminelle netværk, som driver menneskehandel. Mange gange er behovet for samarbejde med tredjelande påkrævet som forudsætning for en effektiv iværksættelse af procedurer for hjemsendelse af ulovlige indvandrere. Dette samarbejde bør intensiveres for at opnå bedre resultater. Samtidig bør der gives bistand til visse transitlande for at gøre dem i stand til at forvalte deres grænser bedre og opbygge kapacitet til at yde beskyttelse til dem, der har brug for det.

| 1.10 | Det europæiske grænseagentur Frontex: Frontex bør fortsat omdannes til et egentlig europæisk organ for de ydre grænser med udvidede koordinationsforpligtelser for EU's fælles indsats langs medlemsstaternes ydre grænser. I den sammenhæng bør der arbejdes mere i retning af europæiske hold af grænsevagter, som fremhævet i Europa-Parlamentets betænkning om Frontex (A7-0278/2011). Man bør desuden udvide dets aktionsområde, så det mere energisk involveres i forebyggelse. Det er klart, at der er behov for flere og ikke færre ressourcer, hvis dette agentur skal spille en mere effektiv rolle. Gennemførelsen af fælles operationer koordineret af agenturet (og deres indvirkning på de grundlæggende rettigheder og administrative garantier, som er fastlagt i Schengengrænsekodeksen) bør imidlertid gøres til genstand for demokratisk kontrol udført af Europa-Parlamentet og EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA). |
| --- | --- |

1.10

Det europæiske grænseagentur Frontex: Frontex bør fortsat omdannes til et egentlig europæisk organ for de ydre grænser med udvidede koordinationsforpligtelser for EU's fælles indsats langs medlemsstaternes ydre grænser. I den sammenhæng bør der arbejdes mere i retning af europæiske hold af grænsevagter, som fremhævet i Europa-Parlamentets betænkning om Frontex (A7-0278/2011). Man bør desuden udvide dets aktionsområde, så det mere energisk involveres i forebyggelse. Det er klart, at der er behov for flere og ikke færre ressourcer, hvis dette agentur skal spille en mere effektiv rolle. Gennemførelsen af fælles operationer koordineret af agenturet (og deres indvirkning på de grundlæggende rettigheder og administrative garantier, som er fastlagt i Schengengrænsekodeksen) bør imidlertid gøres til genstand for demokratisk kontrol udført af Europa-Parlamentet og EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA).

| 1.11 | EASO: Det Europæiske Asylstøttekontor er sat i drift for ganske nylig. Kontoret forventes derfor meget hurtigt at blive fuldt operationelt, især med hensyn til at finde bæredygtige løsninger og deltage proaktivt i solidaritetsanliggender i EU i henhold til de forpligtelser, der er nedfældet i EASO-forordningen. Det europæiske kontor til støtte i asylspørgsmål skal være i stand til klart at identificere forskellene mellem praksis ved behandling af asylsager i de forskellige medlemslande samt de lovgivningsmæssige forskelle, og det skal foreslå nødvendige ændringer. |
| --- | --- |

1.11

EASO: Det Europæiske Asylstøttekontor er sat i drift for ganske nylig. Kontoret forventes derfor meget hurtigt at blive fuldt operationelt, især med hensyn til at finde bæredygtige løsninger og deltage proaktivt i solidaritetsanliggender i EU i henhold til de forpligtelser, der er nedfældet i EASO-forordningen. Det europæiske kontor til støtte i asylspørgsmål skal være i stand til klart at identificere forskellene mellem praksis ved behandling af asylsager i de forskellige medlemslande samt de lovgivningsmæssige forskelle, og det skal foreslå nødvendige ændringer.

| 1.12 | Forebyggelse og bekæmpelse af menneskesmugling: EØSU fremhæver ligeledes, at man bør gøre alt, hvad der er muligt, for kraftigt at bekæmpe organiseret kriminalitet. Ingen ressourcer må spares for at opspore og retsforfølge de "aktører", der medvirker til menneskesmugling. I den henseende er det vigtigt at søge bistand fra tredjelandes regeringer. |
| --- | --- |

1.12

Forebyggelse og bekæmpelse af menneskesmugling: EØSU fremhæver ligeledes, at man bør gøre alt, hvad der er muligt, for kraftigt at bekæmpe organiseret kriminalitet. Ingen ressourcer må spares for at opspore og retsforfølge de "aktører", der medvirker til menneskesmugling. I den henseende er det vigtigt at søge bistand fra tredjelandes regeringer.

| 1.13 | Finansiering: EØSU understreger, at hele indsatsen for at dæmme op for og forvalte indvandrerstrømmene er et fællesskabsanliggende, hvilket også bør afspejles i fordelingen af de økonomiske byrder, der affødes af de redskaber, der kræves for at gennemføre en effektiv politik. Udvalget har bakket op om Kommissionens forslag om at indføre en mere fleksibel forvaltning af Asyl- og Migrationsfonden og Fonden for Intern Sikkerhed fra 2014. |
| --- | --- |

1.13

Finansiering: EØSU understreger, at hele indsatsen for at dæmme op for og forvalte indvandrerstrømmene er et fællesskabsanliggende, hvilket også bør afspejles i fordelingen af de økonomiske byrder, der affødes af de redskaber, der kræves for at gennemføre en effektiv politik. Udvalget har bakket op om Kommissionens forslag om at indføre en mere fleksibel forvaltning af Asyl- og Migrationsfonden og Fonden for Intern Sikkerhed fra 2014.

2.   Indledning

| 2.1 | Den fælles indvandringspolitik skal have en samlet strategi, der tager hensyn til aspekter som demografisk situation og arbejdsmarkedssituation, overholdelse af menneskerettighederne, ligebehandling og ikke-diskrimination, lovgivning om nye indvandreres indrejse, situationen for indvandrere med ureglementeret ophold, modtagelse og beskyttelse af asylansøgere, bekæmpelse af kriminelle netværk for ulovlig menneskesmugling, samarbejde med tredjelande, europæisk solidaritet, socialpolitik og integration. |
| --- | --- |

2.1

Den fælles indvandringspolitik skal have en samlet strategi, der tager hensyn til aspekter som demografisk situation og arbejdsmarkedssituation, overholdelse af menneskerettighederne, ligebehandling og ikke-diskrimination, lovgivning om nye indvandreres indrejse, situationen for indvandrere med ureglementeret ophold, modtagelse og beskyttelse af asylansøgere, bekæmpelse af kriminelle netværk for ulovlig menneskesmugling, samarbejde med tredjelande, europæisk solidaritet, socialpolitik og integration.

| 2.2 | De seneste år har været skueplads for begivenheder, erklæringer og politiske beslutninger, der vækker stor bekymring i EØSU, fordi en gammel, velkendt europæisk sygdom igen er ved at brede sig i Europa: fremmedhad og nationalisme, der lukker andre ude. Minoriteter og indvandrere udsættes for miskreditering, fornærmelser samt aggressive og diskriminerende politikker. |
| --- | --- |

2.2

De seneste år har været skueplads for begivenheder, erklæringer og politiske beslutninger, der vækker stor bekymring i EØSU, fordi en gammel, velkendt europæisk sygdom igen er ved at brede sig i Europa: fremmedhad og nationalisme, der lukker andre ude. Minoriteter og indvandrere udsættes for miskreditering, fornærmelser samt aggressive og diskriminerende politikker.

| 2.3 | Ulovlig indvandring er et meget alvorligt og komplekst problem, som det fremgår af tabellerne i bilaget sidst i udtalelsen. Problemet er desuden hele EU's problem og skal behandles som sådan. Ulovlige indvandrere, der kommer ind via den sydlige grænse, ønsker altid at slå sig ned i andre EU-lande. |
| --- | --- |

2.3

Ulovlig indvandring er et meget alvorligt og komplekst problem, som det fremgår af tabellerne i bilaget sidst i udtalelsen. Problemet er desuden hele EU's problem og skal behandles som sådan. Ulovlige indvandrere, der kommer ind via den sydlige grænse, ønsker altid at slå sig ned i andre EU-lande.

| 2.4 | Eftersom der ikke findes indre grænser i Schengen-området, har ulovlig indvandring konsekvenser for hele Europa og skal imødegås med en effektiv fælles europæisk politik. |
| --- | --- |

2.4

Eftersom der ikke findes indre grænser i Schengen-området, har ulovlig indvandring konsekvenser for hele Europa og skal imødegås med en effektiv fælles europæisk politik.

| 2.5 | EØSU har behandlet ulovlig indvandring grundigt og har taget stilling til emnet i en række udtalelser vedtaget med brede flertal. |
| --- | --- |

2.5

EØSU har behandlet ulovlig indvandring grundigt og har taget stilling til emnet i en række udtalelser vedtaget med brede flertal.

| 2.6 | Udtalelserne indeholder en analyse af årsagerne til ulovlig indvandring til EU og påpeger, at der mangler en samlet EU-politik om ulovlig indvandring, samt at det går meget langsomt med at få indført en fælles indvandrings- og asylpolitik i EU og en udstrakt harmoniseret lovgivning. Der refereres desuden i vid udtrækning til problemets følger, ligesom der foreslås en række løsninger. |
| --- | --- |

2.6

Udtalelserne indeholder en analyse af årsagerne til ulovlig indvandring til EU og påpeger, at der mangler en samlet EU-politik om ulovlig indvandring, samt at det går meget langsomt med at få indført en fælles indvandrings- og asylpolitik i EU og en udstrakt harmoniseret lovgivning. Der refereres desuden i vid udtrækning til problemets følger, ligesom der foreslås en række løsninger.

| 2.7 | Tusinder af ulovlige indvandrere kommer ind i EU ad søvejen. Dette betyder, at emnet ulovlig indvandring ad søvejen, som ifølge Frontex især sker i Euro-Middelhavsregionen, må imødegås specifikt. |
| --- | --- |

2.7

Tusinder af ulovlige indvandrere kommer ind i EU ad søvejen. Dette betyder, at emnet ulovlig indvandring ad søvejen, som ifølge Frontex især sker i Euro-Middelhavsregionen, må imødegås specifikt.

| 2.8 | Det vigtigste formål med denne udtalelse er at behandle ulovlig indvandring ad søvejen. Den kommer også ind på andre større emner, som hænger sammen med fænomenet ulovlig indvandring generelt med henblik på at finde frem til holistiske løsninger, som kan lægges til grund for en indvandringspolitik, som vil være effektiv, human og som er til at betale. |
| --- | --- |

2.8

Det vigtigste formål med denne udtalelse er at behandle ulovlig indvandring ad søvejen. Den kommer også ind på andre større emner, som hænger sammen med fænomenet ulovlig indvandring generelt med henblik på at finde frem til holistiske løsninger, som kan lægges til grund for en indvandringspolitik, som vil være effektiv, human og som er til at betale.

3.   Analyse af problemet

3.1   Menneskerettigheder

| 3.1.1 | De ulovlige indvandreres rettigheder skal altid respekteres, lige fra de reddes eller pågribes, til de modtager beskyttelse eller sendes tilbage til oprindelseslandet. Ulovlig indvandring ad søvejen koster ofte menneskeliv. Derfor betoner EØSU, at det er vigtigt altid at respektere de grundlæggende menneskerettigheder. EØSU har foreslået, at Agenturet for Grundlæggende Rettigheder også skal overvåge Frontex' grænsekontrolvirksomhed og dets operationer. Udvalget støtter Frontex' rådgivende forum og erklærer sig interesseret i et samarbejde. |
| --- | --- |

3.1.1

De ulovlige indvandreres rettigheder skal altid respekteres, lige fra de reddes eller pågribes, til de modtager beskyttelse eller sendes tilbage til oprindelseslandet. Ulovlig indvandring ad søvejen koster ofte menneskeliv. Derfor betoner EØSU, at det er vigtigt altid at respektere de grundlæggende menneskerettigheder. EØSU har foreslået, at Agenturet for Grundlæggende Rettigheder også skal overvåge Frontex' grænsekontrolvirksomhed og dets operationer. Udvalget støtter Frontex' rådgivende forum og erklærer sig interesseret i et samarbejde.

3.2   Redde liv på havet

| 3.2.1 | Medlemsstaterne og private fartøjer er forpligtede til at redde enhver, der er i fare. Dette gælder både indvandrerne selv og menneskehandlerne/menneskesmuglerne, som bevidst har løbet en risiko. Det sker ofte, at de kriminelle netværk, som smugler asylansøgere eller ureglementerede indvandrere, udsætter disse mennesker for stor fare. Agenturer og NGO'er har oplyst, at der hvert år dør tusindvis af mennesker i Middelhavet under disse omstændigheder, og i nogle tilfælde er fartøjer, som befandt sig i nærheden, ikke kommet disse mennesker til undsætning. |
| --- | --- |

3.2.1

Medlemsstaterne og private fartøjer er forpligtede til at redde enhver, der er i fare. Dette gælder både indvandrerne selv og menneskehandlerne/menneskesmuglerne, som bevidst har løbet en risiko. Det sker ofte, at de kriminelle netværk, som smugler asylansøgere eller ureglementerede indvandrere, udsætter disse mennesker for stor fare. Agenturer og NGO'er har oplyst, at der hvert år dør tusindvis af mennesker i Middelhavet under disse omstændigheder, og i nogle tilfælde er fartøjer, som befandt sig i nærheden, ikke kommet disse mennesker til undsætning.

3.3   Ilandsætning

| 3.3.1 | Når redningsindsatsen foregår i internationalt farvand i Middelhavet, er der i de seneste år opstået visse juridiske og politiske kontroverser, som har bragt mange menneskers liv i unødig fare. EØSU understreger, at der skal findes en ordning for ilandsætning med ilandsætning på det nærmeste sikre sted, men kun hvis det pågældende land er i fuld overensstemmelse med alle internationale menneskerettighedskonventioner og overvåges af menneskerettighedsorganisationer. For så vidt angår Frontex-missioner, deler EØSU slet ikke den opfattelse, at indvandrere nødvendigvis skal transporteres til den medlemsstat, hvor Frontex-missionen befinder sig. En sådan politik skaber mindst to problemer: i) den øger indvandringsstrømmene yderligere i de medlemsstater, som allerede er udsat for et kraftigt pres, al den stund det så ikke længere vil være muligt for de lande, der har mest brug for Frontex, at huse en Frontex-mission, og ii) den er til skade for de reddede, eftersom de transporteres til en medlemsstat, der huser en mission, og ikke til det sted, der er mest egnet forholdene taget i betragtning (hvilket som regel vil sige det nærmeste sikre sted). |
| --- | --- |

3.3.1

Når redningsindsatsen foregår i internationalt farvand i Middelhavet, er der i de seneste år opstået visse juridiske og politiske kontroverser, som har bragt mange menneskers liv i unødig fare. EØSU understreger, at der skal findes en ordning for ilandsætning med ilandsætning på det nærmeste sikre sted, men kun hvis det pågældende land er i fuld overensstemmelse med alle internationale menneskerettighedskonventioner og overvåges af menneskerettighedsorganisationer. For så vidt angår Frontex-missioner, deler EØSU slet ikke den opfattelse, at indvandrere nødvendigvis skal transporteres til den medlemsstat, hvor Frontex-missionen befinder sig. En sådan politik skaber mindst to problemer: i) den øger indvandringsstrømmene yderligere i de medlemsstater, som allerede er udsat for et kraftigt pres, al den stund det så ikke længere vil være muligt for de lande, der har mest brug for Frontex, at huse en Frontex-mission, og ii) den er til skade for de reddede, eftersom de transporteres til en medlemsstat, der huser en mission, og ikke til det sted, der er mest egnet forholdene taget i betragtning (hvilket som regel vil sige det nærmeste sikre sted).

3.4   Tildeling af asyl og asylrettigheder

| 3.4.1 | EØSU opfordrer EU til at fortsætte med at vedtage et fælles europæisk asylsystem baseret på en høj grad af lovgivningsmæssig harmonisering. Dublinforordningen fastlægger det ansvar, som påhviler hver enkelt medlemsstat, der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning. EØSU har allerede gjort opmærksom på, at dette system volder en lang række problemer. Man bør spørge asylansøgerne om, hvilken medlemsstat der efter deres ønske skal behandle ansøgningen. EØSU foreslog i udtalelsen om Grønbogen (4), at "asylansøgeren frit kan vælge, hvilket land ansøgningen indgives i, og at medlemsstaterne til dette formål opfordres til at gøre brug af den humanitære klausul i forordningens artikel 15, stk. 1". |
| --- | --- |

3.4.1

EØSU opfordrer EU til at fortsætte med at vedtage et fælles europæisk asylsystem baseret på en høj grad af lovgivningsmæssig harmonisering. Dublinforordningen fastlægger det ansvar, som påhviler hver enkelt medlemsstat, der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning. EØSU har allerede gjort opmærksom på, at dette system volder en lang række problemer. Man bør spørge asylansøgerne om, hvilken medlemsstat der efter deres ønske skal behandle ansøgningen. EØSU foreslog i udtalelsen om Grønbogen (4), at "asylansøgeren frit kan vælge, hvilket land ansøgningen indgives i, og at medlemsstaterne til dette formål opfordres til at gøre brug af den humanitære klausul i forordningens artikel 15, stk. 1".

| 3.4.2 | I forbindelse med samarbejdet mellem medlemsstaterne er der iværksat en lang række aktiviteter, som gennemføres inden for rammerne af Eurasil, en gruppe af nationale eksperter under ledelse af Kommissionen. Med oprettelsen af Den Europæiske Flygtningefond er der blevet etableret et instrument for økonomisk solidaritet. Fra 2014 vil Migrations- og Asylfonden råde over flere midler og også have mulighed for at udvise større fleksibilitet i nødstilfælde. |
| --- | --- |

3.4.2

I forbindelse med samarbejdet mellem medlemsstaterne er der iværksat en lang række aktiviteter, som gennemføres inden for rammerne af Eurasil, en gruppe af nationale eksperter under ledelse af Kommissionen. Med oprettelsen af Den Europæiske Flygtningefond er der blevet etableret et instrument for økonomisk solidaritet. Fra 2014 vil Migrations- og Asylfonden råde over flere midler og også have mulighed for at udvise større fleksibilitet i nødstilfælde.

| 3.4.3 | Asylansøgninger med henblik på beskyttelse bør behandles inden for rammerne af EU's lovgivning om asyl og tildeling af international beskyttelse. De, der virkelig har brug for beskyttelse, skal have det. |
| --- | --- |

3.4.3

Asylansøgninger med henblik på beskyttelse bør behandles inden for rammerne af EU's lovgivning om asyl og tildeling af international beskyttelse. De, der virkelig har brug for beskyttelse, skal have det.

| 3.4.4 | EØSU vil gerne gentage, at den behandling og de garantier, som asylansøgerne får ved grænsen, nødvendigvis skal være identiske med dem, der gives asylansøgere inden for medlemslandets område. |
| --- | --- |

3.4.4

EØSU vil gerne gentage, at den behandling og de garantier, som asylansøgerne får ved grænsen, nødvendigvis skal være identiske med dem, der gives asylansøgere inden for medlemslandets område.

| 3.4.5 | EØSU efterlyser større engagement fra EU's side i kampen mod kriminelle netværk af menneskesmuglere, men mener, at nogle politikker til "bekæmpelse af irregulær indvandring" er skyld i en alvorlig asylkrise i Europa. EØSU har i flere udtalelser (5) gjort gældende, at bekæmpelse af ulovlig indvandring ikke bør betyde nye barrierer for asyl, og at de embedsmænd, som foretager kontrollen med grænserne, skal være tilstrækkeligt uddannede til at sikre asylretten. |
| --- | --- |

3.4.5

EØSU efterlyser større engagement fra EU's side i kampen mod kriminelle netværk af menneskesmuglere, men mener, at nogle politikker til "bekæmpelse af irregulær indvandring" er skyld i en alvorlig asylkrise i Europa. EØSU har i flere udtalelser (5) gjort gældende, at bekæmpelse af ulovlig indvandring ikke bør betyde nye barrierer for asyl, og at de embedsmænd, som foretager kontrollen med grænserne, skal være tilstrækkeligt uddannede til at sikre asylretten.

| 3.4.6 | EØSU støtter UNHCR's forslag om at danne grupper af asyleksperter, som deltager i alle grænsekontroller i EU. |
| --- | --- |

3.4.6

EØSU støtter UNHCR's forslag om at danne grupper af asyleksperter, som deltager i alle grænsekontroller i EU.

| 3.4.7 | Det er meget vigtigt at forstå, at flere tusinder af de personer, som rejser ind i EU, ikke søger om asyl, fordi de er økonomiske migranter. Den vigtigste grund til, at de rejser ind i EU, er et ønske om at tage videre til andre europæiske lande. De ønsker ikke at blive i det land, de først kommer til. |
| --- | --- |

3.4.7

Det er meget vigtigt at forstå, at flere tusinder af de personer, som rejser ind i EU, ikke søger om asyl, fordi de er økonomiske migranter. Den vigtigste grund til, at de rejser ind i EU, er et ønske om at tage videre til andre europæiske lande. De ønsker ikke at blive i det land, de først kommer til.

| 3.4.8 | Mobilitetspartnerskaberne må ikke resultere i, at partnerlandene kommer til at bære alle omkostningerne ved asylprocedurerne for de personer, der passerer deres område. EU bør vise samarbejdsvilje via Asylfonden. Denne fond skal bidrage til at skabe mekanismer og infrastrukturer, der kan muliggøre en behandling og beslutningsgang for asylansøgninger inden for en rimelig frist inden for rammerne af de garantier, som findes i international ret. |
| --- | --- |

3.4.8

Mobilitetspartnerskaberne må ikke resultere i, at partnerlandene kommer til at bære alle omkostningerne ved asylprocedurerne for de personer, der passerer deres område. EU bør vise samarbejdsvilje via Asylfonden. Denne fond skal bidrage til at skabe mekanismer og infrastrukturer, der kan muliggøre en behandling og beslutningsgang for asylansøgninger inden for en rimelig frist inden for rammerne af de garantier, som findes i international ret.

| 3.4.9 | EØSU opfordrer EU til at fortsætte med at vedtage et fælles europæisk asylsystem baseret på en høj grad af lovgivningsmæssig harmonisering. Behandlingen af asylansøgninger skal ikke kun foregå i indrejselandene, men også i de øvrige medlemsstater. Man bør spørge asylansøgerne om, hvilken medlemsstat der efter deres ønske skal behandle ansøgningen. EØSU foreslog i udtalelsen om Grønbogen (6), at "asylansøgeren frit kan vælge, hvilket land ansøgningen indgives i, og at medlemsstaterne til dette formål opfordres til at gøre brug af den humanitære klausul i forordningens artikel 15, stk. 1", for at nedbringe behandlingstiden for ansøgningerne og aflaste presset på administrationerne i indrejselandene. EØSU støtter EU's samarbejde med tredjelande med henblik på at få dem til at forbedre deres asylordninger og overholde de internationale standarder. I forbindelse med asylspørgsmålets eksterne aspekt er der f.eks. gjort fremskridt i forbindelse med støtte til tredjelande med store flygtningebyrder (her skal nævnes de regionale beskyttelsesprogrammer, som er ved at blive implementeret) eller med hensyn til genbosættelse af flygtninge i EU. |
| --- | --- |

3.4.9

EØSU opfordrer EU til at fortsætte med at vedtage et fælles europæisk asylsystem baseret på en høj grad af lovgivningsmæssig harmonisering. Behandlingen af asylansøgninger skal ikke kun foregå i indrejselandene, men også i de øvrige medlemsstater. Man bør spørge asylansøgerne om, hvilken medlemsstat der efter deres ønske skal behandle ansøgningen. EØSU foreslog i udtalelsen om Grønbogen (6), at "asylansøgeren frit kan vælge, hvilket land ansøgningen indgives i, og at medlemsstaterne til dette formål opfordres til at gøre brug af den humanitære klausul i forordningens artikel 15, stk. 1", for at nedbringe behandlingstiden for ansøgningerne og aflaste presset på administrationerne i indrejselandene. EØSU støtter EU's samarbejde med tredjelande med henblik på at få dem til at forbedre deres asylordninger og overholde de internationale standarder. I forbindelse med asylspørgsmålets eksterne aspekt er der f.eks. gjort fremskridt i forbindelse med støtte til tredjelande med store flygtningebyrder (her skal nævnes de regionale beskyttelsesprogrammer, som er ved at blive implementeret) eller med hensyn til genbosættelse af flygtninge i EU.

3.5   Hjemsendelse af ulovlige indvandrere

| 3.5.1 | Hjemsendelse af indvandrere, der er rejst ulovligt ind i EU, skal behandles meget forsigtigt. I den forbindelse er aftaler med tredjelande afgørende for at sikre, at de hjemsendte indvandreres rettigheder respekteres fuldt ud. |
| --- | --- |

3.5.1

Hjemsendelse af indvandrere, der er rejst ulovligt ind i EU, skal behandles meget forsigtigt. I den forbindelse er aftaler med tredjelande afgørende for at sikre, at de hjemsendte indvandreres rettigheder respekteres fuldt ud.

| 3.5.2 | I mobilitetspartnerskaberne skal det fastsættes, at tilbagesendelsesprocedurerne først og fremmest skal benyttes til frivillig tilbagevenden ledsaget af støtteordninger (7). Men hvis proceduren for tvangsmæssig tilbagesendelse iværksættes, skal de hjemsendtes menneskerettigheder respekteres fuldt ud under hensyntagen til Europarådets anbefalinger (8). |
| --- | --- |

3.5.2

I mobilitetspartnerskaberne skal det fastsættes, at tilbagesendelsesprocedurerne først og fremmest skal benyttes til frivillig tilbagevenden ledsaget af støtteordninger (7). Men hvis proceduren for tvangsmæssig tilbagesendelse iværksættes, skal de hjemsendtes menneskerettigheder respekteres fuldt ud under hensyntagen til Europarådets anbefalinger (8).

| 3.5.3 | EØSU efterlyser større gennemsigtighed i forhold til interneringscentrene i og uden for EU og det kræver, at UNHCR informeres om situationen for de personer, der er anbragt i dem, og at disse personer kan modtage hjælp fra NGO'er. EØSU mener, at gravide kvinder og mindreårige bør nyde særlig beskyttelse og anbringes i særlige faciliteter, som skal oprettes med finansiel støtte fra EU. |
| --- | --- |

3.5.3

EØSU efterlyser større gennemsigtighed i forhold til interneringscentrene i og uden for EU og det kræver, at UNHCR informeres om situationen for de personer, der er anbragt i dem, og at disse personer kan modtage hjælp fra NGO'er. EØSU mener, at gravide kvinder og mindreårige bør nyde særlig beskyttelse og anbringes i særlige faciliteter, som skal oprettes med finansiel støtte fra EU.

3.6   En integreret europæisk politik for ulovlig indvandring baseret på solidaritet

| 3.6.1 | EØSU understreger, at problemet er et fælles europæisk problem og ikke bare Middelhavslandenes problem, og indvandring til Middelhavsområdet må som følge af Schengen-aftalens eksistens imødegås inden for rammerne af en fælles europæisk indsats. Dette er ikke kun et spørgsmål om europæisk solidaritet – det handler om, at alle EU's medlemsstater skal leve op til deres forpligtelser via en fælles europæisk politik, som vedtages af Rådet og Parlamentet på grundlag af et forslag fra Kommissionen. |
| --- | --- |

3.6.1

EØSU understreger, at problemet er et fælles europæisk problem og ikke bare Middelhavslandenes problem, og indvandring til Middelhavsområdet må som følge af Schengen-aftalens eksistens imødegås inden for rammerne af en fælles europæisk indsats. Dette er ikke kun et spørgsmål om europæisk solidaritet – det handler om, at alle EU's medlemsstater skal leve op til deres forpligtelser via en fælles europæisk politik, som vedtages af Rådet og Parlamentet på grundlag af et forslag fra Kommissionen.

| 3.6.2 | EU-medlemsstaternes grænser, herunder også EU-medlemsstaternes søgrænser i Middelhavet, er alle EU-medlemsstaternes grænser, og som sådan er det et fælles ansvar, at de forvaltes korrekt. |
| --- | --- |

3.6.2

EU-medlemsstaternes grænser, herunder også EU-medlemsstaternes søgrænser i Middelhavet, er alle EU-medlemsstaternes grænser, og som sådan er det et fælles ansvar, at de forvaltes korrekt.

| 3.6.3 | I den henseende må alle medlemsstater bidrage til og deltage i: i) tilrådighedsstillelse af ressourcer, der kræves til effektive redningsaktioner på havet og effektiv grænsekontrol, ii) behandling af asylansøgninger inden for rammerne af deres forpligtelser, iii) ekstraordinære situationer, iværksættelse af procedurer for hjemsendelse og udvisning, iv) flytning af indvandrere internt i EU fra små medlemsstater ved Middelhavet og v) bekæmpelse af organiseret kriminalitet og menneskehandel. |
| --- | --- |

3.6.3

I den henseende må alle medlemsstater bidrage til og deltage i: i) tilrådighedsstillelse af ressourcer, der kræves til effektive redningsaktioner på havet og effektiv grænsekontrol, ii) behandling af asylansøgninger inden for rammerne af deres forpligtelser, iii) ekstraordinære situationer, iværksættelse af procedurer for hjemsendelse og udvisning, iv) flytning af indvandrere internt i EU fra små medlemsstater ved Middelhavet og v) bekæmpelse af organiseret kriminalitet og menneskehandel.

| 3.6.4 | Flytningen skal ske på grundlag af en permanent mekanisme. På den baggrund bør Kommissionen forelægge et lovforslag om en permanent og effektiv mekanisme til flytning af asylansøgere i EU på grundlag den EU-fordelingsnøgle, som beskrives i Europa-Parlamentets betænkning om styrket solidaritet i EU på asylområdet (2012/2032 INI). For at sikre, at denne mekanisme kommer til at fungere så godt som muligt, bør dette lovforslag også tage hensyn til de praktiske erfaringer fra EUREMA-pilotprojektet for Malta (9). |
| --- | --- |

3.6.4

Flytningen skal ske på grundlag af en permanent mekanisme. På den baggrund bør Kommissionen forelægge et lovforslag om en permanent og effektiv mekanisme til flytning af asylansøgere i EU på grundlag den EU-fordelingsnøgle, som beskrives i Europa-Parlamentets betænkning om styrket solidaritet i EU på asylområdet (2012/2032 INI). For at sikre, at denne mekanisme kommer til at fungere så godt som muligt, bør dette lovforslag også tage hensyn til de praktiske erfaringer fra EUREMA-pilotprojektet for Malta (9).

3.7   Indgåelse af aftaler med tredjelande, der grænser op til EU

| 3.7.1 | EU bør anvende hele sin politiske og økonomiske indflydelse, især over for de lande, som modtager betydelig EU-støtte, for at overbevise disse lande om at samarbejde om indvandringsspørgsmål. Udvalget mener, at mobilitetspartnerskaberne bør omfatte de fire søjler i den globale strategi: forvaltning og fremme af legal migration og mobilitet; forebyggelse og begrænsning af illegal migration og menneskehandel; fremme af international beskyttelse og styrkelse af asylpolitikkens eksterne dimension; og maksimering af migrationens og mobilitetens udviklingseffekt. |
| --- | --- |

3.7.1

EU bør anvende hele sin politiske og økonomiske indflydelse, især over for de lande, som modtager betydelig EU-støtte, for at overbevise disse lande om at samarbejde om indvandringsspørgsmål. Udvalget mener, at mobilitetspartnerskaberne bør omfatte de fire søjler i den globale strategi: forvaltning og fremme af legal migration og mobilitet; forebyggelse og begrænsning af illegal migration og menneskehandel; fremme af international beskyttelse og styrkelse af asylpolitikkens eksterne dimension; og maksimering af migrationens og mobilitetens udviklingseffekt.

| 3.7.2 | Problemet bør ikke kun løses gennem politiovervågning, men også gennem forebyggende foranstaltninger, som træffes i tredjelande. Især bør der udvikles samarbejdsprogrammer til støtte for landbrug, husdyrhold, små og mellemstore virksomheder m.m. EU bør vise, at den har politisk styrke til at samarbejde med de partnerlande, hvormed et samarbejde er nødvendigt, og som modtager stor økonomisk støtte, om spørgsmål vedrørende sikkerhed, organiseret kriminalitet og irregulær indvandring. EØSU hilser den nylige aftale med Kongeriget Marokko velkommen og bifalder initiativet til at etablere mobilitetspartnerskaber mellem EU og Tunesien, Egypten og Libyen. Der bør dog foretages en uafhængig evaluering af effektiviteten og virkningen af de mobilitetspartnerskaber, der allerede er kommet i gang. EØSU støtter Kommissionens initiativ til at sikre, at mobilitetspartnerskaberne får en effektiv evalueringsmekanisme. Ydermere bør de mobilitetspartnerskaber, der er fælles politiske erklæringer, men ikke juridisk bindende for de deltagende stater, omdannes til internationale aftaler. Udvalget mener, at EU og medlemsstaterne bør indgå nye aftaler med andre lande i regionen. På grund af EU's særlige forbindelser med Tyrkiet bør der i forbindelserne mellem de to parter fokuseres mere på migrationsspørgsmål, især hvad angår bekæmpelsen af kriminelle netværk. |
| --- | --- |

3.7.2

Problemet bør ikke kun løses gennem politiovervågning, men også gennem forebyggende foranstaltninger, som træffes i tredjelande. Især bør der udvikles samarbejdsprogrammer til støtte for landbrug, husdyrhold, små og mellemstore virksomheder m.m. EU bør vise, at den har politisk styrke til at samarbejde med de partnerlande, hvormed et samarbejde er nødvendigt, og som modtager stor økonomisk støtte, om spørgsmål vedrørende sikkerhed, organiseret kriminalitet og irregulær indvandring. EØSU hilser den nylige aftale med Kongeriget Marokko velkommen og bifalder initiativet til at etablere mobilitetspartnerskaber mellem EU og Tunesien, Egypten og Libyen. Der bør dog foretages en uafhængig evaluering af effektiviteten og virkningen af de mobilitetspartnerskaber, der allerede er kommet i gang. EØSU støtter Kommissionens initiativ til at sikre, at mobilitetspartnerskaberne får en effektiv evalueringsmekanisme. Ydermere bør de mobilitetspartnerskaber, der er fælles politiske erklæringer, men ikke juridisk bindende for de deltagende stater, omdannes til internationale aftaler. Udvalget mener, at EU og medlemsstaterne bør indgå nye aftaler med andre lande i regionen. På grund af EU's særlige forbindelser med Tyrkiet bør der i forbindelserne mellem de to parter fokuseres mere på migrationsspørgsmål, især hvad angår bekæmpelsen af kriminelle netværk.

| 3.7.3 | For at sikre at de administrative og juridiske procedurer er velfungerende, er det meget vigtigt, at EU anmoder de lande, hvis statsborgere er ulovlige indvandrere, om hurtigt at levere de nødvendige rejsepapirer. |
| --- | --- |

3.7.3

For at sikre at de administrative og juridiske procedurer er velfungerende, er det meget vigtigt, at EU anmoder de lande, hvis statsborgere er ulovlige indvandrere, om hurtigt at levere de nødvendige rejsepapirer.

| 3.7.4 | Emnet bør også tages op inden for rammerne af Euro-Middelhavs-konferencen, da et betydeligt antal ulovlige indvandrere rejser til EU via tredjelande omkring Middelhavet. |
| --- | --- |

3.7.4

Emnet bør også tages op inden for rammerne af Euro-Middelhavs-konferencen, da et betydeligt antal ulovlige indvandrere rejser til EU via tredjelande omkring Middelhavet.

| 3.7.5 | Samtidig bør der gives bistand til visse transitlande for at sætte dem i stand til at forvalte deres grænser bedre, oprette asylstrukturer og også sætte dem i stand til at opbygge kapacitet til selv at yde beskyttelse til dem, der har brug for det. |
| --- | --- |

3.7.5

Samtidig bør der gives bistand til visse transitlande for at sætte dem i stand til at forvalte deres grænser bedre, oprette asylstrukturer og også sætte dem i stand til at opbygge kapacitet til selv at yde beskyttelse til dem, der har brug for det.

3.8   Det europæiske grænseagentur Frontex

| 3.8.1 | Frontex bør fortsat omdannes til et egentlig europæisk organ for de ydre grænser med udvidede forpligtelser til at stå for koordination og eventuelt forebyggelse. Til dette formål bør agenturet forstærkes med de fornødne finansielle midler, så det kan yde den nødvendige bistand til de sydlige medlemsstater, som kæmper for at klare indvandringsstrømmene. Samtidig bør man øge antallet af ansatte (især grænsevagter) og forbedre værktøjerne til elektronisk overvågning og registrering. I den sammenhæng bør der sættes kraftigere ind for at indføre europæiske hold af grænsevagter, som fremhævet i Europa-Parlamentets betænkning om Frontex (A7-0278/2011). Man skal endvidere seriøst gå i gang med at overveje at benytte de nye muligheder, som Frontex giver (f.eks. indkøb af materiel). |
| --- | --- |

3.8.1

Frontex bør fortsat omdannes til et egentlig europæisk organ for de ydre grænser med udvidede forpligtelser til at stå for koordination og eventuelt forebyggelse. Til dette formål bør agenturet forstærkes med de fornødne finansielle midler, så det kan yde den nødvendige bistand til de sydlige medlemsstater, som kæmper for at klare indvandringsstrømmene. Samtidig bør man øge antallet af ansatte (især grænsevagter) og forbedre værktøjerne til elektronisk overvågning og registrering. I den sammenhæng bør der sættes kraftigere ind for at indføre europæiske hold af grænsevagter, som fremhævet i Europa-Parlamentets betænkning om Frontex (A7-0278/2011). Man skal endvidere seriøst gå i gang med at overveje at benytte de nye muligheder, som Frontex giver (f.eks. indkøb af materiel).

| 3.8.2 | Det europæiske patruljeringsnetværk (EPN), der står for regional grænsesikkerhed, bør styrkes med henblik på en koordinering af de nationale midler og de europæiske aktiviteter gennem øget samarbejde på nationalt og europæisk niveau. |
| --- | --- |

3.8.2

Det europæiske patruljeringsnetværk (EPN), der står for regional grænsesikkerhed, bør styrkes med henblik på en koordinering af de nationale midler og de europæiske aktiviteter gennem øget samarbejde på nationalt og europæisk niveau.

3.9   EASO

| 3.9.1 | Det europæiske kontor til støtte i asylspørgsmål skal være i stand til klart at identificere forskellene mellem praksis ved behandling af asylsager i de forskellige medlemslande samt de lovgivningsmæssige forskelle, og det skal foreslå nødvendige ændringer. Kontoret bør også have kompetence til at udarbejde fælles retningslinjer for fortolkning og anvendelse af forskellige proceduremæssige og materielle foranstaltninger i EU's asyllovgivning, således som Kommissionen foreslår i grønbogen. |
| --- | --- |

3.9.1

Det europæiske kontor til støtte i asylspørgsmål skal være i stand til klart at identificere forskellene mellem praksis ved behandling af asylsager i de forskellige medlemslande samt de lovgivningsmæssige forskelle, og det skal foreslå nødvendige ændringer. Kontoret bør også have kompetence til at udarbejde fælles retningslinjer for fortolkning og anvendelse af forskellige proceduremæssige og materielle foranstaltninger i EU's asyllovgivning, således som Kommissionen foreslår i grønbogen.

| 3.9.2 | Dette kontor kunne godt udvikle sig til at blive et vigtigt center for udveksling af god praksis og udvikling af uddannelsesprogrammer om asyl, navnlig for grænsevagter. Det kan også blive et center for opfølgning på og analyse af resultaterne af de nye foranstaltninger, EU er ved at udvikle på asylområdet. Ligeledes kan det være et sted, hvor man sammensætter og administrerer de fælles grupper af asyleksperter. |
| --- | --- |

3.9.2

Dette kontor kunne godt udvikle sig til at blive et vigtigt center for udveksling af god praksis og udvikling af uddannelsesprogrammer om asyl, navnlig for grænsevagter. Det kan også blive et center for opfølgning på og analyse af resultaterne af de nye foranstaltninger, EU er ved at udvikle på asylområdet. Ligeledes kan det være et sted, hvor man sammensætter og administrerer de fælles grupper af asyleksperter.

| 3.9.3 | Kontoret til støtte i asylspørgsmål bør udføre netværksarbejde, samarbejde med Eurasil og have tætte bånd til UNHCR og de specialiserede NGO'er. |
| --- | --- |

3.9.3

Kontoret til støtte i asylspørgsmål bør udføre netværksarbejde, samarbejde med Eurasil og have tætte bånd til UNHCR og de specialiserede NGO'er.

| 3.9.4 | Det Europæiske Asylstøttekontor blev sat i drift for ganske nylig. Kontoret forventes uden yderligere forsinkelser at blive fuldt operationelt, især med hensyn til at finde bæredygtige løsninger og sikre fordelingen af byrderne mellem medlemsstaterne i henhold til EASO-forordningen. Samtidig skal EASO deltage proaktivt i solidaritetsanliggender i EU i henhold til de forpligtelser, der er nedfældet i forordningen. |
| --- | --- |

3.9.4

Det Europæiske Asylstøttekontor blev sat i drift for ganske nylig. Kontoret forventes uden yderligere forsinkelser at blive fuldt operationelt, især med hensyn til at finde bæredygtige løsninger og sikre fordelingen af byrderne mellem medlemsstaterne i henhold til EASO-forordningen. Samtidig skal EASO deltage proaktivt i solidaritetsanliggender i EU i henhold til de forpligtelser, der er nedfældet i forordningen.

3.10   Forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig menneskesmugling og organiseret kriminalitet

| 3.10.1 | Ulovlig indvandring ad søvejen er farlig og bringer menneskeliv i fare. Tusindvis af mennesker har mistet livet, når de krydsede Middelhavet på skibe, der ikke var sødygtige. Disse farlige aktiviteter organiseres af kriminelle netværk, som stuver flere hundrede mennesker sammen (heriblandt kvinder og børn) uden det nødvendige udstyr og materiel (ikke engang redningsudstyr) på skibe, der for størstedelens vedkommende ikke er sødygtige. Den beslutning, som Europarådets Parlamentariske Forsamling har vedtaget om Tab af menneskeliv i Middelhavet – hvem bærer ansvaret? (beslutning 1872 (2012)) giver et detaljeret billede af menneskesmuglernes rolle i forbindelse med de farefulde sejladser på Middelhavet og må tages i betragtning, for at folk kan få øjnene op for problemets alvor. |
| --- | --- |

3.10.1

Ulovlig indvandring ad søvejen er farlig og bringer menneskeliv i fare. Tusindvis af mennesker har mistet livet, når de krydsede Middelhavet på skibe, der ikke var sødygtige. Disse farlige aktiviteter organiseres af kriminelle netværk, som stuver flere hundrede mennesker sammen (heriblandt kvinder og børn) uden det nødvendige udstyr og materiel (ikke engang redningsudstyr) på skibe, der for størstedelens vedkommende ikke er sødygtige. Den beslutning, som Europarådets Parlamentariske Forsamling har vedtaget om Tab af menneskeliv i Middelhavet – hvem bærer ansvaret? (beslutning 1872 (2012)) giver et detaljeret billede af menneskesmuglernes rolle i forbindelse med de farefulde sejladser på Middelhavet og må tages i betragtning, for at folk kan få øjnene op for problemets alvor.

| 3.10.2 | Medlemsstaterne skal indføre meget strenge sanktionsprocedurer og straffe på op til livsvarigt fængsel for menneskesmugling og menneskehandel. Personer, som bliver ofre for menneskesmuglere, bør altid betragtes som værende uskyldige. |
| --- | --- |

3.10.2

Medlemsstaterne skal indføre meget strenge sanktionsprocedurer og straffe på op til livsvarigt fængsel for menneskesmugling og menneskehandel. Personer, som bliver ofre for menneskesmuglere, bør altid betragtes som værende uskyldige.

| 3.10.3 | Menneskesmugling skaber yderligere kriminalitet, fordi de kriminelle netværk, som står for organiseringen af disse rejser, ofte gennem afpresning og inhumane metoder opkræver en pris per person. EØSU understreger også, at EU må samarbejde med afrejselande og transitlande med henblik på at optrævle de netværk, som transporterer ulovlige indvandrere. EØSU understreger ligeledes, at EU med størst mulig magt må sætte ind på at stoppe menneskehandlerne, der med deres aktiviteter bringer liv i åbenlys fare. |
| --- | --- |

3.10.3

Menneskesmugling skaber yderligere kriminalitet, fordi de kriminelle netværk, som står for organiseringen af disse rejser, ofte gennem afpresning og inhumane metoder opkræver en pris per person. EØSU understreger også, at EU må samarbejde med afrejselande og transitlande med henblik på at optrævle de netværk, som transporterer ulovlige indvandrere. EØSU understreger ligeledes, at EU med størst mulig magt må sætte ind på at stoppe menneskehandlerne, der med deres aktiviteter bringer liv i åbenlys fare.

| 3.10.4 | EU bør også undersøge muligheden for at indgå aftaler med tredjelande om oprettelse af opholdscentre for indvandrere samt om økonomisk støtte til såvel oprettelsen som driften af disse. De centre, som oprettes i disse lande, kan eventuelt kombineres med passende modtagelsessteder til identifikation af data og pleje. IOM, UNHCR, Agenturet for Grundlæggende Rettigheder og de specialiserede NGO'er bør overvåge, hvorledes disse centre fungerer. |
| --- | --- |

3.10.4

EU bør også undersøge muligheden for at indgå aftaler med tredjelande om oprettelse af opholdscentre for indvandrere samt om økonomisk støtte til såvel oprettelsen som driften af disse. De centre, som oprettes i disse lande, kan eventuelt kombineres med passende modtagelsessteder til identifikation af data og pleje. IOM, UNHCR, Agenturet for Grundlæggende Rettigheder og de specialiserede NGO'er bør overvåge, hvorledes disse centre fungerer.

| 3.10.5 | EU bør desuden iværksætte informationsaktiviteter, hvor potentielle ulovlige indvandrere afskrækkes fra at rejse ulovligt ind i EU ved at advare dem om de risici og problemer, som er knyttet til ulovlig indvandring. Potentielle ulovlige indvandrere skal også gøres opmærksomme på, hvor store vanskeligheder de vil få med at finde et arbejde, når de rejser ind uden papirer. |
| --- | --- |

3.10.5

EU bør desuden iværksætte informationsaktiviteter, hvor potentielle ulovlige indvandrere afskrækkes fra at rejse ulovligt ind i EU ved at advare dem om de risici og problemer, som er knyttet til ulovlig indvandring. Potentielle ulovlige indvandrere skal også gøres opmærksomme på, hvor store vanskeligheder de vil få med at finde et arbejde, når de rejser ind uden papirer.

| 3.10.6 | I afrejselandene bør der gives moralsk og økonomisk støtte til organer, som beskæftiger sig med at orientere offentligheden i de pågældende lande om ovenstående emner med henblik på at afskrække potentielle ulovlige indvandrere fra at gennemføre deres risikable forehavende. |
| --- | --- |

3.10.6

I afrejselandene bør der gives moralsk og økonomisk støtte til organer, som beskæftiger sig med at orientere offentligheden i de pågældende lande om ovenstående emner med henblik på at afskrække potentielle ulovlige indvandrere fra at gennemføre deres risikable forehavende.

| 3.10.7 | EØSU anmoder desuden om, at man sørger for at eliminere de dybereliggende årsager til problemet, som har at gøre med levestandarden i afrejselandene. Det er nødvendigt at iværksætte de relevante programmer til formålet. Emnet må også tages op inden for rammerne af Euro-Middelhavs-konferencen. |
| --- | --- |

3.10.7

EØSU anmoder desuden om, at man sørger for at eliminere de dybereliggende årsager til problemet, som har at gøre med levestandarden i afrejselandene. Det er nødvendigt at iværksætte de relevante programmer til formålet. Emnet må også tages op inden for rammerne af Euro-Middelhavs-konferencen.

3.11   Finansiering

| 3.11.1 | Det er vigtigt at sikre den nødvendige finansiering til at forebygge og bremse ulovlige indvandrerstrømme. Ved indretningen af interneringscentrene bør det sikres, at irregulære indvandrere adskilles fra indvandrere, som søger asyl. I modtagelseslejrene bør umyndige og sårbare grupper indkvarteres særskilt inden 15 dage. Ifølge en italiensk undersøgelse, som udvalget har fået af Frontex, koster en ulovlig indvandrer gennemsnitligt 48 euro om dagen. Hvis det tal ganges med 100 000 for antallet af indvandrere, der ankommer hvert år (ifølge Frontex (10)), og med 365 for hver dag, andrager den samlede omkostning mere end 1,752 mia. for hvert år, der går. |
| --- | --- |

3.11.1

Det er vigtigt at sikre den nødvendige finansiering til at forebygge og bremse ulovlige indvandrerstrømme. Ved indretningen af interneringscentrene bør det sikres, at irregulære indvandrere adskilles fra indvandrere, som søger asyl. I modtagelseslejrene bør umyndige og sårbare grupper indkvarteres særskilt inden 15 dage. Ifølge en italiensk undersøgelse, som udvalget har fået af Frontex, koster en ulovlig indvandrer gennemsnitligt 48 euro om dagen. Hvis det tal ganges med 100 000 for antallet af indvandrere, der ankommer hvert år (ifølge Frontex (10)), og med 365 for hver dag, andrager den samlede omkostning mere end 1,752 mia. for hvert år, der går.

| 3.11.2 | EØSU bifalder Kommissionens bestræbelser på at forenkle de finansielle instrumenter ved at oprette to fonde – en for asyl og migration (11) og en for intern sikkerhed (12) – som ledsages af en tværgående forordning med fælles regler for programmering, information, forvaltning af midler, kontrol og evaluering (13). EØSU støtter Kommissionens forslag om et grundbeløb og et variabelt beløb, når midlerne fordeles mellem medlemsstaterne. Hvad angår det variable beløb, finder EØSU det væsentligt, at hver medlemsstat udarbejder et årligt program, som er i overensstemmelse med EU's prioriteringer og omfatter samarbejde med andre medlemslande. Udvalget bifalder, at Migrations- og Asylfonden fra 2014 vil råde over flere midler og have mulighed for at udvise større fleksibilitet i nødstilfælde. |
| --- | --- |

3.11.2

EØSU bifalder Kommissionens bestræbelser på at forenkle de finansielle instrumenter ved at oprette to fonde – en for asyl og migration (11) og en for intern sikkerhed (12) – som ledsages af en tværgående forordning med fælles regler for programmering, information, forvaltning af midler, kontrol og evaluering (13). EØSU støtter Kommissionens forslag om et grundbeløb og et variabelt beløb, når midlerne fordeles mellem medlemsstaterne. Hvad angår det variable beløb, finder EØSU det væsentligt, at hver medlemsstat udarbejder et årligt program, som er i overensstemmelse med EU's prioriteringer og omfatter samarbejde med andre medlemslande. Udvalget bifalder, at Migrations- og Asylfonden fra 2014 vil råde over flere midler og have mulighed for at udvise større fleksibilitet i nødstilfælde.

| 3.11.3 | De planlagte forandringer vil bidrage til at overvinde de nuværende problemer, da EU's programmer for forvaltning af indvandringsstrømme og oprettelse af modtagelsescentre er årlige. Det samme gælder for finansieringsforanstaltningerne. Det er dog næsten umuligt at færdiggøre modtagelses- og opholdsfaciliteter inden for et år. Derfor bør disse programmer være mere fleksible. |
| --- | --- |

3.11.3

De planlagte forandringer vil bidrage til at overvinde de nuværende problemer, da EU's programmer for forvaltning af indvandringsstrømme og oprettelse af modtagelsescentre er årlige. Det samme gælder for finansieringsforanstaltningerne. Det er dog næsten umuligt at færdiggøre modtagelses- og opholdsfaciliteter inden for et år. Derfor bør disse programmer være mere fleksible.

| 3.11.4 | Der skal også stilles finansiering til rådighed til modtagelses- og opholdscentre for tredjelande, der befinder sig på migrationsruten mellem modtagerland og oprindeligt afrejseland.
  På baggrund af ovenstående økonomiske eksempel bør der afsættes penge til finansiering til forstærkede overvågnings- og forebyggelsesforanstaltninger (patruljebåde, kystvagter og helikoptere) på EU-budgettet, og man skal sikre, at de årlige budgetter til Frontex og EASO er tilstrækkelige til, at disse organer fuldt ud kan opfylde deres forpligtelser. Indrejselandene bør sikres finansiering til effektivt at bekæmpe de involverede organiserede netværk, samtidig med at de sikrer indvandrerne de rette vilkår. |
| --- | --- |

3.11.4

Der skal også stilles finansiering til rådighed til modtagelses- og opholdscentre for tredjelande, der befinder sig på migrationsruten mellem modtagerland og oprindeligt afrejseland.

På baggrund af ovenstående økonomiske eksempel bør der afsættes penge til finansiering til forstærkede overvågnings- og forebyggelsesforanstaltninger (patruljebåde, kystvagter og helikoptere) på EU-budgettet, og man skal sikre, at de årlige budgetter til Frontex og EASO er tilstrækkelige til, at disse organer fuldt ud kan opfylde deres forpligtelser. Indrejselandene bør sikres finansiering til effektivt at bekæmpe de involverede organiserede netværk, samtidig med at de sikrer indvandrerne de rette vilkår.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2011) 248, Luis Miguel Pariza Castaños,

1

COM(2011) 743, Luis Miguel Pariza Castaños, Brenda King,

COM(2011) 750, 751, 752, 753, Luis Miguel Pariza Castaños,

COM(2008) 359, Luis Miguel Pariza Castaños, Ana Bontea.

(2)  Direktiv 2008/115/EF.

2

(3)  F.eks. artikel 12, stk. 1 og 2, artikel 13, stk. 1, 2, 3 og 4, og artikel 14, stk. 1 og 2, i direktivet.

3

(4)  Se EØSU's udtalelse af 12.3.2008 om "Grønbogen om det fremtidige fælles europæiske asylsystem" (ordfører: An Le Nouail Marlière), EUT C 204 af 9.8.2008, s. 77-84.

4

(5)  Jf. EØSU's udtalelser af:

5

| — | 25.4.2002 om "Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om en fælles asylpolitik og indførelse af en åben koordinationsmetode", ordfører: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 221 af 17.9.2002), |
| --- | --- |

—

25.4.2002 om "Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om en fælles asylpolitik og indførelse af en åben koordinationsmetode", ordfører: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 221 af 17.9.2002),

| — | 29.1.2004 om "Forslag til Rådets forordning om oprettelse af et europæisk agentur for forvaltning af det operative samarbejde ved de ydre grænser", hovedordførerordfører: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 108 af 30.4.2004), |
| --- | --- |

—

29.1.2004 om "Forslag til Rådets forordning om oprettelse af et europæisk agentur for forvaltning af det operative samarbejde ved de ydre grænser", hovedordførerordfører: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 108 af 30.4.2004),

| — | 27.10.2004 om "Forslag til Rådets beslutning om ændring af beslutning 2002/463/EF om vedtagelse af et handlingsprogram for administrativt samarbejde på områderne ydre grænser, visum, asyl og indvandring (Argo-programmet)", ordfører: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 120 af 20.5.2005), |
| --- | --- |

—

27.10.2004 om "Forslag til Rådets beslutning om ændring af beslutning 2002/463/EF om vedtagelse af et handlingsprogram for administrativt samarbejde på områderne ydre grænser, visum, asyl og indvandring (Argo-programmet)", ordfører: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 120 af 20.5.2005),

| — | 12.3.2008 om "Grønbogen om det fremtidige fælles europæiske asylsystem", ordfører: An Le Nouail Marlière (EUT C 204 af 9.8.2008). |
| --- | --- |

—

12.3.2008 om "Grønbogen om det fremtidige fælles europæiske asylsystem", ordfører: An Le Nouail Marlière (EUT C 204 af 9.8.2008).

(6)  Se EØSU's udtalelse af 12.3.2008 om "Grønbogen om det fremtidige fælles europæiske asylsystem" (ordfører: An Le Nouail Marlière), EUT C 204 af 9.8.2008, s. 77-84.

6

(7)  I samarbejde med Den Internationale Migrationsorganisation.

7

(8)  "Tyve retningslinjer om tvangsmæssig tilbagesendelse" CM(2005) 40.

8

(9)  EUREMA-projektet er et EU-pilotprojekt for flytning fra Malta af personer, der har ret til international beskyttelse, til andre lande i EU. Projektet er godkendt af Det Europæiske Råd (jf. konklusionerne fra 18.-19. juni – dok. 11225/2/09 CONCL 2).

9

(10)  Se tabellerne nedenfor.

10

(11)  COM(2011) 751 final.

11

(12)  COM(2011) 750 final, COM(2011) 753 final.

12

(13)  COM(2011) 752 final.

13

---

Bilag

| YEAR | Irregular immigrants arrested for Irregular entry and residence by police authorities and the coastguard | Deported | Refoulements
  (across the northern borders of our country) | Smugglers arrested by Police authorities and the coastguard |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 58 230 | 11 778 | 37 220 | 612 |
| 2003 | 51 031 | 14 993 | 31 067 | 525 |
| 2004 | 44 987 | 15 720 | 25 831 | 679 |
| 2005 | 66 351 | 21 238 | 40 284 | 799 |
| 2006 | 95 239 | 17 650 | 42 041 | 994 |
| 2007 | 112 364 | 17 077 | 51 114 | 1 421 |
| 2008 | 146 337 | 20 555 | 48 252 | 2 211 |
| 2009 | 126 145 | 20 342 | 43 977 | 1 716 |
| 2010 | 132 524 | 17 340 | 35 127 | 1 150 |
| 2011 | 99 368 | 11 357 | 5 922 | 848 |
| 2012 | 76 878 | 17 358 | 4 759 | 726 |
| 4 MONTHS 2013 | 11 874 | 6 370 | 1 858 | 248 |
| Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics |

YEAR

Irregular immigrants arrested for Irregular entry and residence by police authorities and the coastguard

Deported

Refoulements

(across the northern borders of our country)

Smugglers arrested by Police authorities and the coastguard

2002

58 230

11 778

37 220

612

2003

51 031

14 993

31 067

525

2004

44 987

15 720

25 831

679

2005

66 351

21 238

40 284

799

2006

95 239

17 650

42 041

994

2007

112 364

17 077

51 114

1 421

2008

146 337

20 555

48 252

2 211

2009

126 145

20 342

43 977

1 716

2010

132 524

17 340

35 127

1 150

2011

99 368

11 357

5 922

848

2012

76 878

17 358

4 759

726

4 MONTHS 2013

11 874

6 370

1 858

248

Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics

IMMIGRANTS ARRESTED

| 2011
  Main Nationalities | 2012
  Main Nationalities |
| --- | --- |
| 1. | Afghanistan | 28 528 | 1. | Afghanistan | 16 584 |
| 2. | Pakistan | 19 975 | 2. | Pakistan | 11 136 |
| 3. | Albania | 11 733 | 3. | Albania | 10 602 |
| 4. | Bangladesh | 5 416 | 4. | Syria | 7 927 |
| 5. | Algeria | 5 398 | 5. | Bangladesh | 7 863 |
| 6. | Morocco | 3 405 | 6. | Algeria | 4 606 |
| 7. | Iraq | 2 863 | 7. | Iraq | 2 212 |
| 8. | Somalia | 2 238 | 8. | Morocco | 2 207 |
| 9. | Palestine | 2 065 | 9. | Somalia | 1 765 |
| 10. | Congo | 1 855 | 10. | Palestine | 1 718 |
| Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics |

2011

Main Nationalities

2012

Main Nationalities

1.

Afghanistan

28 528

1.

Afghanistan

16 584

2.

Pakistan

19 975

2.

Pakistan

11 136

3.

Albania

11 733

3.

Albania

10 602

4.

Bangladesh

5 416

4.

Syria

7 927

5.

Algeria

5 398

5.

Bangladesh

7 863

6.

Morocco

3 405

6.

Algeria

4 606

7.

Iraq

2 863

7.

Iraq

2 212

8.

Somalia

2 238

8.

Morocco

2 207

9.

Palestine

2 065

9.

Somalia

1 765

10.

Congo

1 855

10.

Palestine

1 718

Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics

DETENTION CENTRES' CAPACITY IN RELATION TO THE NUMBER OF DETAINED IMMIGRANTS

| PRE-REMOVAL CENTRES | CAPACITY | DETAINED IMMIGRANTS | COMPLETENESS PERCENTAGE |
| --- | --- | --- | --- |
| AMIGDALEZA | 2 000 | 1 787 | 89 % |
| KOMOTINI | 540 | 422 | 78 % |
| XANTHI | 480 | 428 | 89 % |
| DRAMA (PARANESTI) | 557 | 296 | 53 % |
| KORINTHOS | 374 | 1 016 | 99 % |
| DETENTION CENTRES | CAPACITY | DETAINED IMMIGRANTS | COMPLETENESS PERCENTAGE |
| ORESTIADA (FILAKIO) | 374 | 273 | 73 % |
| SAMOS | 285 | 100 | 35 % |
| HIOS | 108 | 95 | 88 % |
| TOTAL DETAINED | 5 368 | 4 417 | 82 % |
| Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics |

PRE-REMOVAL CENTRES

CAPACITY

DETAINED IMMIGRANTS

COMPLETENESS PERCENTAGE

AMIGDALEZA

2 000

1 787

89 %

KOMOTINI

540

422

78 %

XANTHI

480

428

89 %

DRAMA (PARANESTI)

557

296

53 %

KORINTHOS

374

1 016

99 %

DETENTION CENTRES

CAPACITY

DETAINED IMMIGRANTS

COMPLETENESS PERCENTAGE

ORESTIADA (FILAKIO)

374

273

73 %

SAMOS

285

100

35 %

HIOS

108

95

88 %

TOTAL DETAINED

5 368

4 417

82 %

Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics

HELLENIC READMISSION REQUESTS TO TURKEY

| YEAR | READMISSION REQUESTS | NUMBER OF IRREGULAR IMMIGRANTS | ACCEPTED | DELIVERED |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 239 | 2 251 | 456 | 127 |
| 2007 | 491 | 7 728 | 1 452 | 423 |
| 2008 | 1 527 | 26 516 | 3 020 | 230 |
| 2009 | 879 | 16 123 | 974 | 283 |
| 2010 | 295 | 10 198 | 1 457 | 501 |
| 2011 | 276 | 18 758 | 1 552 | 730 |
| 2012 | 292 | 20 464 | 823 | 113 |
| 2013 | 44 | 795 | 84 | 8 |
| TOTAL | 5 706 | 122 796 | 12 332 | 3 805 |
| Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics |

YEAR

READMISSION REQUESTS

NUMBER OF IRREGULAR IMMIGRANTS

ACCEPTED

DELIVERED

2006

239

2 251

456

127

2007

491

7 728

1 452

423

2008

1 527

26 516

3 020

230

2009

879

16 123

974

283

2010

295

10 198

1 457

501

2011

276

18 758

1 552

730

2012

292

20 464

823

113

2013

44

795

84

8

TOTAL

5 706

122 796

12 332

3 805

Source: Ministry of Public Order. Hellenic Police Statistics

Results of 2012 from FRONTEX:

| — | In total, during the joint maritime operations 258 suspected facilitators were apprehended. |
| --- | --- |

—

In total, during the joint maritime operations 258 suspected facilitators were apprehended.

| — | Across all the sea operations in 2012, there were 169 SAR cases and 5 757 migrants in distress were saved. |
| --- | --- |

—

Across all the sea operations in 2012, there were 169 SAR cases and 5 757 migrants in distress were saved.

| — | In addition, 382 suspected drug smugglers were apprehended. The amount of drugs seized was over 46 tonnes, worth EUR 72,6 million. The predominant part of this was hashish – almost 44 tonnes of drugs worth EUR 68 million. |
| --- | --- |

—

In addition, 382 suspected drug smugglers were apprehended. The amount of drugs seized was over 46 tonnes, worth EUR 72,6 million. The predominant part of this was hashish – almost 44 tonnes of drugs worth EUR 68 million.

| — | Beside this, 38 cases of smuggled cigarettes/tobacco were detected during sea operations. The 2,4 million packets of contraband cigarettes intercepted were worth EUR 5,6 million. |
| --- | --- |

—

Beside this, 38 cases of smuggled cigarettes/tobacco were detected during sea operations. The 2,4 million packets of contraband cigarettes intercepted were worth EUR 5,6 million.

ALL BELOW source: FRONTEX ANNUAL RISK ANALYSIS

Indicator 1A — Detections of illegal border-crossing between border-crossing points:

The number of third -country nationals detected by Member State authorities when illegally entering or attempting to enter the territory between border-crossing points (BCPs) at external borders only. Detections during hot pursuits at the immediate vicinity of the border are included. This indicator should not include EU or Schengen Associated Country (SAC) nationals.

Detections of illegal border-crossing between BCPs

| Routes | 2010 | 2011 | 2012 | Share of total | % change on prev. year |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eastern Mediterranean route (Greece, Bulgaria and Cyprus) | 55 688 | 57 025 | 37 224 | 51 | –35 |
| Land | 49 513 | 55 558 | 32 854 | | –41 |
| Afghanistan | 21 389 | 19 308 | 7 973 | | –59 |
| Syria | 495 | 1 216 | 6 216 | | 411 |
| Bangladesh | 1 496 | 3 541 | 4 598 | | 30 |
| Sea | 6 175 | 1 467 | 4 370 | | 198 |
| Afghanistan | 1 373 | 310 | 1 593 | | 414 |
| Syria | 139 | 76 | 906 | | 1 092 |
| Palestine | 1 500 | 128 | 408 | | 219 |
| Central Mediterranean route (Italy and Malta) | 1 662 | 59 002 | 10 379 | 14 | –82 |
| Somalia | 82 | 1 400 | 3 394 | | 142 |
| Tunisia | 650 | 27 964 | 2 244 | | –92 |
| Eritrea | 55 | 641 | 1 889 | | 195 |
| Western Mediterranean route | 5 003 | 8 448 | 6 397 | 8,8 | –24 |
| Sea | 3 436 | 5 103 | 3 558 | | –30 |
| Algeria | 1 242 | 1 037 | 1 048 | | 1,1 |
| Morocco | 300 | 775 | 364 | | –53 |
| Chad | 46 | 230 | 262 | | 14 |
| Land | 1 567 | 3 345 | 2 839 | | –15 |
| Not specified | 1 108 | 2 610 | 1 410 | | –46 |
| Algeria | 459 | 735 | 967 | | 32 |
| Morocco | 0 | 0 | 144 | | n.a. |
| Western Balkan route | 2 371 | 4 658 | 6 391 | 8,8 | 37 |
| Afghanistan | 469 | 983 | 1 665 | | 69 |
| Kosovo (1) | 372 | 498 | 942 | | 89 |
| Pakistan | 39 | 604 | 861 | | 43 |
| Circular route frora Albania to Greece | 35 297 | 5 269 | 5 502 | 7,6 | 4,4 |
| Albania | 32 451 | 5 022 | 5 398 | | 7,5 |
| fYROM | 49 | 23 | 36 | | 57 |
| Kosovo (1) | 21 | 37 | 34 | | –8,1 |
| Apulia and Calabria (Italy) | 2 788 | 5 259 | 4 772 | 6,6 | –9,3 |
| Afghanistan | 1 664 | 2 274 | 1 705 | | –25 |
| Pakistan | 52 | 992 | 1 156 | | 17 |
| Bangladesh | 12 | 209 | 497 | | 138 |
| Eastern borders route | 1 052 | 1 049 | 1 597 | 2,2 | 52 |
| Georgia | 144 | 209 | 328 | | 57 |
| Somalia | 48 | 120 | 263 | | 119 |
| Afghanistan | 132 | 105 | 200 | | 90 |
| Western African route | 196 | 340 | 174 | 0,2 | –49 |
| Morocco | 179 | 321 | 104 | | –68 |
| Gambia | 1 | 2 | 39 | | 1 850 |
| Senegal | 2 | 4 | 15 | | 275 |
| Other | 3 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Iran | 0 | 0 | 1 | | n.a |
| Russian Federation | 2 | 0 | 0 | | n.a |
| Somalia | 0 | 1 | 0 | | – 100 |
| Total | 104 060 | 141 051 | 72 437 | | –49 |

Routes

2010

2011

2012

Share of total

% change on prev. year

Eastern Mediterranean route (Greece, Bulgaria and Cyprus)

55 688

57 025

37 224

51

–35

Land

49 513

55 558

32 854

–41

Afghanistan

21 389

19 308

7 973

–59

Syria

495

1 216

6 216

411

Bangladesh

1 496

3 541

4 598

30

Sea

6 175

1 467

4 370

198

Afghanistan

1 373

310

1 593

414

Syria

139

76

906

1 092

Palestine

1 500

128

408

219

Central Mediterranean route (Italy and Malta)

1 662

59 002

10 379

14

–82

Somalia

82

1 400

3 394

142

Tunisia

650

27 964

2 244

–92

Eritrea

55

641

1 889

195

Western Mediterranean route

5 003

8 448

6 397

8,8

–24

Sea

3 436

5 103

3 558

–30

Algeria

1 242

1 037

1 048

1,1

Morocco

300

775

364

–53

Chad

46

230

262

14

Land

1 567

3 345

2 839

–15

Not specified

1 108

2 610

1 410

–46

Algeria

459

735

967

32

Morocco

0

0

144

n.a.

Western Balkan route

2 371

4 658

6 391

8,8

37

Afghanistan

469

983

1 665

69

Kosovo (1)

372

498

942

89

Pakistan

39

604

861

43

Circular route frora Albania to Greece

35 297

5 269

5 502

7,6

4,4

Albania

32 451

5 022

5 398

7,5

fYROM

49

23

36

57

Kosovo (1)

21

37

34

–8,1

Apulia and Calabria (Italy)

2 788

5 259

4 772

6,6

–9,3

Afghanistan

1 664

2 274

1 705

–25

Pakistan

52

992

1 156

17

Bangladesh

12

209

497

138

Eastern borders route

1 052

1 049

1 597

2,2

52

Georgia

144

209

328

57

Somalia

48

120

263

119

Afghanistan

132

105

200

90

Western African route

196

340

174

0,2

–49

Morocco

179

321

104

–68

Gambia

1

2

39

1 850

Senegal

2

4

15

275

Other

3

1

1

0

0

Iran

0

0

1

n.a

Russian Federation

2

0

0

n.a

Somalia

0

1

0

– 100

Total

104 060

141 051

72 437

–49

Illegal border-crossing between BCPs

Detections by border type and top ten nationalities at the external borders

| | 2009 | 2010 | 2012 | 2012 | Share of total | % change on prev. year |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| All Borders |
| Afghanistan | 14 539 | 25 918 | 22 994 | 13 169 | 18 | –43 |
| Syria | 613 | 861 | 1 616 | 7 903 | 11 | 389 |
| Albania | 38 905 | 33 260 | 5 138 | 5 651 | 7,8 | 10 |
| Algeria | 4 487 | 8 763 | 6 157 | 5 479 | 7,6 | –11 |
| Bangladesh | 551 | 1 647 | 4 923 | 5 417 | 7,5 | 10 |
| Somalia | 9 115 | 4 619 | 3 011 | 5 038 | 7,0 | 67 |
| Pakistan | 1 592 | 3 878 | 15 375 | 4 877 | 6,7 | –68 |
| Tunisia | 1 701 | 1 498 | 28 829 | 2 717 | 3,8 | –91 |
| Eritrea | 2 228 | 1 439 | 1 572 | 2 604 | 3,6 | 66 |
| Morocco | 1 710 | 1 959 | 3 780 | 2 122 | 2,9 | –44 |
| Others | 29 158 | 20 218 | 47 656 | 17 460 | 24 | –63 |
| Total all borders | 104 599 | 104 060 | 141 051 | 72 437 | | –49 |
| Land Border |
| Afghanistan | 2 410 | 22 844 | 20 396 | 9 838 | 20 | –52 |
| Syria | 389 | 530 | 1 254 | 6 416 | 13 | 412 |
| Albania | 38 088 | 32 592 | 5 076 | 5 460 | 11 | 7,6 |
| Bangladesh | 305 | 1 506 | 3 575 | 4 751 | 9,7 | 33 |
| Algeria | 676 | 6 961 | 4 671 | 4 081 | 8,3 | –13 |
| Pakistan | 1 328 | 3 675 | 13 781 | 3 344 | 6,8 | –76 |
| Not specified | 565 | 1 304 | 2 747 | 1 817 | 3,7 | –34 |
| Somalia | 259 | 4 102 | 1 498 | 1 558 | 3,2 | 4,0 |
| Morocco | 737 | 1 319 | 2 236 | 1 422 | 2,9 | –36 |
| Palestine | 2 791 | 2 661 | 652 | 1 195 | 2,4 | 83 |
| Others | 9 892 | 12 306 | 13 993 | 9 301 | 19 | –34 |
| Total land borders | 57 440 | 89 800 | 69 879 | 49 183 | | –30 |
| Sea Border |
| Somalia | 8 856 | 517 | 1 513 | 3 480 | 15 | 130 |
| Afghanistan | 12 129 | 3 074 | 2 598 | 3 331 | 14 | 28 |
| Tunisia | 1 643 | 711 | 28 013 | 2 283 | 9,8 | –92 |
| Eritrea | 2 195 | 507 | 680 | 1 942 | 8,4 | 186 |
| Pakistan | 264 | 203 | 1 594 | 1 533 | 6,6 | –3,8 |
| Syria | 224 | 331 | 362 | 1 487 | 6,4 | 311 |
| Algeria | 3 811 | 1 802 | 1 486 | 1 398 | 6,0 | –5,9 |
| Egypt | 545 | 713 | 1 948 | 1 283 | 5,5 | –34 |
| Morocco | 973 | 640 | 1 544 | 700 | 3,0 | –55 |
| Bangladesh | 246 | 141 | 1 348 | 666 | 2,9 | –51 |
| Others | 16 273 | 5 621 | 30 086 | 5 151 | 22 | –83 |
| Total sea borders | 47 159 | 14 260 | 71 172 | 23 254 | 100 | –67 |

2009

2010

2012

2012

Share of total

% change on prev. year

All Borders

Afghanistan

14 539

25 918

22 994

13 169

18

–43

Syria

613

861

1 616

7 903

11

389

Albania

38 905

33 260

5 138

5 651

7,8

10

Algeria

4 487

8 763

6 157

5 479

7,6

–11

Bangladesh

551

1 647

4 923

5 417

7,5

10

Somalia

9 115

4 619

3 011

5 038

7,0

67

Pakistan

1 592

3 878

15 375

4 877

6,7

–68

Tunisia

1 701

1 498

28 829

2 717

3,8

–91

Eritrea

2 228

1 439

1 572

2 604

3,6

66

Morocco

1 710

1 959

3 780

2 122

2,9

–44

Others

29 158

20 218

47 656

17 460

24

–63

Total all borders

104 599

104 060

141 051

72 437

–49

Land Border

Afghanistan

2 410

22 844

20 396

9 838

20

–52

Syria

389

530

1 254

6 416

13

412

Albania

38 088

32 592

5 076

5 460

11

7,6

Bangladesh

305

1 506

3 575

4 751

9,7

33

Algeria

676

6 961

4 671

4 081

8,3

–13

Pakistan

1 328

3 675

13 781

3 344

6,8

–76

Not specified

565

1 304

2 747

1 817

3,7

–34

Somalia

259

4 102

1 498

1 558

3,2

4,0

Morocco

737

1 319

2 236

1 422

2,9

–36

Palestine

2 791

2 661

652

1 195

2,4

83

Others

9 892

12 306

13 993

9 301

19

–34

Total land borders

57 440

89 800

69 879

49 183

–30

Sea Border

Somalia

8 856

517

1 513

3 480

15

130

Afghanistan

12 129

3 074

2 598

3 331

14

28

Tunisia

1 643

711

28 013

2 283

9,8

–92

Eritrea

2 195

507

680

1 942

8,4

186

Pakistan

264

203

1 594

1 533

6,6

–3,8

Syria

224

331

362

1 487

6,4

311

Algeria

3 811

1 802

1 486

1 398

6,0

–5,9

Egypt

545

713

1 948

1 283

5,5

–34

Morocco

973

640

1 544

700

3,0

–55

Bangladesh

246

141

1 348

666

2,9

–51

Others

16 273

5 621

30 086

5 151

22

–83

Total sea borders

47 159

14 260

71 172

23 254

100

–67

Indicator 1B — Detections of illegal border-crossing at border-crossing points:

The number of third-country nationals detected by Member State authorities when entering clandestinely or attempting to enter illegally (such as hiding in transport means or in another physical way to avoid border checks at BCPs) the territory at border-crossing points (BCPs) at external borders only, whether they result in a refusal of entry or not. This indicator should not include EU or Schengen Associated Country (SAC) nationals.

Clandestine entries at BCPs

Detections reported by Member State and top ten nationalities at the external borders

| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Share of total | % change on prev. year |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Border Type |
| Land | 137 | 168 | 159 | 486 | 81 | 208 |
| Sea | 159 | 74 | 123 | 115 | 19 | –6,5 |
| Top Ten Nationalities |
| Afghanistan | 18 | 8 | 58 | 190 | 31 | 228 |
| Algeria | 30 | 35 | 55 | 61 | 10 | 11 |
| Turkey | 73 | 93 | 24 | 41 | 6,8 | 71 |
| Syria | 2 | 3 | 6 | 36 | 6,0 | 500 |
| Albania | 3 | 7 | 9 | 35 | 5,8 | 289 |
| Morocco | 20 | 14 | 15 | 24 | 4,0 | 60 |
| Pakistan | 2 | 12 | 10 | 24 | 4,0 | 140 |
| Palestine | 14 | 4 | 17 | 24 | 4,0 | 41 |
| Serbia | 4 | 2 | 4 | 23 | 3,8 | 475 |
| Philippines | 0 | 8 | 1 | 17 | 2,8 | 1 600 |
| Others | 130 | 56 | 83 | 126 | 21 | 62 |
| Total | 296 | 242 | 282 | 601 | | 115 |

2009

2010

2011

2012

Share of total

% change on prev. year

Border Type

Land

137

168

159

486

81

208

Sea

159

74

123

115

19

–6,5

Top Ten Nationalities

Afghanistan

18

8

58

190

31

228

Algeria

30

35

55

61

10

11

Turkey

73

93

24

41

6,8

71

Syria

2

3

6

36

6,0

500

Albania

3

7

9

35

5,8

289

Morocco

20

14

15

24

4,0

60

Pakistan

2

12

10

24

4,0

140

Palestine

14

4

17

24

4,0

41

Serbia

4

2

4

23

3,8

475

Philippines

0

8

1

17

2,8

1 600

Others

130

56

83

126

21

62

Total

296

242

282

601

115

FRONTEX · ANNUAL RISK ANALYSIS 2013

Indicator 2 — Detections of facilitators:

The number of facilitators intercepted by Member State authorities who have intentionally assisted third-country nationals in the illegal entry to, or exit from, the territory across external borders. The indicator concerns detections of facilitators at the following locations: (1) at the external border (both at and between BCPs, for land air and sea) and (2) inside the territory and at internal borders between two Schengen Member States provided that the activities concerned the facilitation of third-country nationals for illegal entry or exit at external borders. This indicator should include third-country nationals as well as EU and/or Schengen Associated Country (SAC) nationals.

Facilitators

Detections reported by Member State, place of detection and top ten nationalities (2)

| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Share of total | % change on prev. year |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Border Type |
| Inland | 5 901 | 5 918 | 5 146 | 5 186 | 67 | 0,8 |
| Land | 1 160 | 1 171 | 625 | 887 | 11 | 42 |
| Land Intra EU | 618 | 616 | 365 | 498 | 6,5 | 36 |
| Sea | 997 | 503 | 324 | 471 | 6,1 | 45 |
| Air | 277 | 300 | 367 | 358 | 4,6 | –2,5 |
| Not specified | 218 | 121 | 130 | 320 | 4,1 | 146 |
| Top Ten Nationalities |
| Italy | 875 | 1 367 | 568 | 543 | 7,0 | –4,4 |
| Spain | 286 | 285 | 320 | 498 | 6,5 | 56 |
| Not specified | 322 | 261 | 255 | 479 | 6,2 | 88 |
| Morocco | 475 | 413 | 390 | 461 | 6,0 | 18 |
| Romania | 292 | 398 | 268 | 364 | 4,7 | 36 |
| France | 230 | 365 | 404 | 352 | 4,6 | –13 |
| China | 731 | 554 | 375 | 316 | 4,1 | –16 |
| Pakistan | 245 | 245 | 237 | 286 | 3,7 | 21 |
| Albania | 670 | 430 | 221 | 243 | 3,1 | 10 |
| Turkey | 405 | 305 | 204 | 238 | 3,1 | 17 |
| Others | 4 640 | 4 006 | 3 715 | 3 940 | 51 | 6,1 |
| Total | 9 171 | 8 629 | 6 957 | 7 720 | | 11 |

2009

2010

2011

2012

Share of total

% change on prev. year

Border Type

Inland

5 901

5 918

5 146

5 186

67

0,8

Land

1 160

1 171

625

887

11

42

Land Intra EU

618

616

365

498

6,5

36

Sea

997

503

324

471

6,1

45

Air

277

300

367

358

4,6

–2,5

Not specified

218

121

130

320

4,1

146

Top Ten Nationalities

Italy

875

1 367

568

543

7,0

–4,4

Spain

286

285

320

498

6,5

56

Not specified

322

261

255

479

6,2

88

Morocco

475

413

390

461

6,0

18

Romania

292

398

268

364

4,7

36

France

230

365

404

352

4,6

–13

China

731

554

375

316

4,1

–16

Pakistan

245

245

237

286

3,7

21

Albania

670

430

221

243

3,1

10

Turkey

405

305

204

238

3,1

17

Others

4 640

4 006

3 715

3 940

51

6,1

Total

9 171

8 629

6 957

7 720

11

Indicator 3 — Detections of illegal stay:

The number of third-country nationals detected by Member State authorities while not fulfilling, or no longer fulfilling, the conditions for stay or residence in the Member State during the reference month, irrespective of whether they were detected inland or while trying to exit the territory. The category should include third-country nationals who are not in the possession of a valid visa, residence permit, travel document, etc or in breach of a decision to leave the country. It also includes third-country nationals who initially entered legally but then overstayed their permission to stay. This indicator should not include EU or Schengen Associated Country (SAC) nationals.

Illegal stay

Detections reported by Member State, place of detection and top ten nationalities

| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Share of total | % change on prev. year |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Place of Detection |
| Inland | 340 180 | 295 274 | 283 308 | 278 438 | 81 | –1,7 |
| Air | 28 624 | 29 322 | 33 126 | 35 410 | 10 | 6,9 |
| Land | 6 351 | 7 011 | 17 640 | 19 883 | 5,8 | 13 |
| Land Intra EU | 17 594 | 12 996 | 9 230 | 5 832 | 1,7 | –37 |
| Sea | 19 156 | 7 232 | 6 593 | 4 585 | 1,3 | –30 |
| Between BCPs | 198 | 1 233 | 1 049 | 724 | 0,2 | –31 |
| Not specified | 22 | 9 | 2 | 56 | | 2 700 |
| Top Ten Nationalities |
| Afghanistan | 38 637 | 21 104 | 25 296 | 24 395 | 7,1 | –3,6 |
| Morocco | 25 816 | 22 183 | 21 887 | 21 268 | 6,2 | –2,8 |
| Pakistan | 9 058 | 10 508 | 12 621 | 18 334 | 5,3 | 45 |
| Algeria | 12 286 | 14 261 | 15 398 | 15 776 | 4,6 | 2,5 |
| Tunisia | 10 569 | 8 350 | 22 864 | 15 211 | 4,4 | –33 |
| Albania | 28 810 | 20 862 | 10 207 | 13 264 | 3,8 | 30 |
| Ukraine | 10 021 | 8 835 | 12 847 | 13 081 | 3,8 | 1,8 |
| Syria | 3 838 | 3 160 | 3 746 | 11 967 | 3,5 | 219 |
| Serbia | 7 028 | 12 477 | 10 397 | 11 503 | 3,3 | 11 |
| Russian Federation | 9 526 | 9 471 | 10 314 | 11 486 | 3,3 | 11 |
| Others | 256 536 | 221 866 | 205 371 | 188 643 | 55 | –8,1 |
| Total | 412 125 | 353 077 | 350 948 | 344 928 | | –1,7 |

2009

2010

2011

2012

Share of total

% change on prev. year

Place of Detection

Inland

340 180

295 274

283 308

278 438

81

–1,7

Air

28 624

29 322

33 126

35 410

10

6,9

Land

6 351

7 011

17 640

19 883

5,8

13

Land Intra EU

17 594

12 996

9 230

5 832

1,7

–37

Sea

19 156

7 232

6 593

4 585

1,3

–30

Between BCPs

198

1 233

1 049

724

0,2

–31

Not specified

22

9

2

56

2 700

Top Ten Nationalities

Afghanistan

38 637

21 104

25 296

24 395

7,1

–3,6

Morocco

25 816

22 183

21 887

21 268

6,2

–2,8

Pakistan

9 058

10 508

12 621

18 334

5,3

45

Algeria

12 286

14 261

15 398

15 776

4,6

2,5

Tunisia

10 569

8 350

22 864

15 211

4,4

–33

Albania

28 810

20 862

10 207

13 264

3,8

30

Ukraine

10 021

8 835

12 847

13 081

3,8

1,8

Syria

3 838

3 160

3 746

11 967

3,5

219

Serbia

7 028

12 477

10 397

11 503

3,3

11

Russian Federation

9 526

9 471

10 314

11 486

3,3

11

Others

256 536

221 866

205 371

188 643

55

–8,1

Total

412 125

353 077

350 948

344 928

–1,7

---

(1)  This designation is without prejudice to positions on status, and is in line with UNSCR1244 and the ICJ Opinion on the Kosovo declaration of independence.

(2)

| ® | Italy does not distinguish between facilitators of illegal border-crossing and facilitators of illegal stay. |
| --- | --- |

®

Italy does not distinguish between facilitators of illegal border-crossing and facilitators of illegal stay.

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/47 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/47

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Sikring af vigtig import til EU ved hjælp af EU's gældende handelspolitik og andre dertil knyttede politikker«

2014/C 67/08

Ordfører: Jonathan PEEL

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede på sin plenarforsamling den 16. og 17. januar 2013 i henhold til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, på eget initiativ at afgive udtalelse om:

"Sikring af vigtig import til EU ved hjælp af EU's gældende handelspolitik og andre dertil knyttede politikker".

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Eksterne Forbindelser, som vedtog sin udtalelse den 25. september 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober 2013, følgende udtalelse med 105 stemmer for, 1 imod og 1 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EU's konkurrenceevne, og måske endda fastholdelsen af vores generelle levestandard og livskvalitet, afhænger af en sikker og stabil forsyning med vigtige importgoder. "På grund af den store mangfoldighed af materialer, der er nødvendige i de fleste lande, er få økonomier selvforsynende med hensyn til råstoffer", fastslår GD for Handel i sin anden aktivitetsrapport (1), som påpeger, at "indbyrdes afhængighed er en reel og uomgængelig realitet for alle økonomier". Adgang til disse materialer til overkommelige priser har afgørende betydning for, at EU's økonomi og det moderne samfund overordnet set kan fungere på bæredygtig vis. |
| --- | --- |

1.1

EU's konkurrenceevne, og måske endda fastholdelsen af vores generelle levestandard og livskvalitet, afhænger af en sikker og stabil forsyning med vigtige importgoder. "På grund af den store mangfoldighed af materialer, der er nødvendige i de fleste lande, er få økonomier selvforsynende med hensyn til råstoffer", fastslår GD for Handel i sin anden aktivitetsrapport (1), som påpeger, at "indbyrdes afhængighed er en reel og uomgængelig realitet for alle økonomier". Adgang til disse materialer til overkommelige priser har afgørende betydning for, at EU's økonomi og det moderne samfund overordnet set kan fungere på bæredygtig vis.

| 1.1.1 | Verdens vigtigste naturressourcer, dvs. landbrugsjord/fødevarer, vand, energi samt visse metaller og vigtige mineraler er udtømmelige og udbuddet potentielt set stadig mere mangelfuldt. Alligevel har efterspørgslen efter disse aldrig været større eller er vokset hurtigere end for nærværende. En utilstrækkelig modvirkning af klimaændringerne kan forværre situationen. EU nyder godt af et relativt gunstigt tempereret klima hvad angår fødevarer, vand og landbrug, men er ikke selvforsynende med hverken energi eller mange vigtige strategiske metaller og mineraler. |
| --- | --- |

1.1.1

Verdens vigtigste naturressourcer, dvs. landbrugsjord/fødevarer, vand, energi samt visse metaller og vigtige mineraler er udtømmelige og udbuddet potentielt set stadig mere mangelfuldt. Alligevel har efterspørgslen efter disse aldrig været større eller er vokset hurtigere end for nærværende. En utilstrækkelig modvirkning af klimaændringerne kan forværre situationen. EU nyder godt af et relativt gunstigt tempereret klima hvad angår fødevarer, vand og landbrug, men er ikke selvforsynende med hverken energi eller mange vigtige strategiske metaller og mineraler.

| 1.2 | Derfor er det vigtigt, at EU lægger stor vægt på så rationel og effektiv udnyttelse af ressourcerne som muligt samt på innovation og substitution, navnlig gennem bæredygtig brug, genbrug og genanvendelse af energi og vigtige strategiske metaller, mineraler og andre naturressourcer. Udvalget værdsætter især, at det europæiske innovationspartnerskab og Kommissionen, i sin seneste evaluering af råstofinitiativet (2), har fokuseret på dette aspekt. Civilsamfundet skal ligeledes inddrages på omfattende og aktiv vis, ikke mindst fordi aktører og forbrugere spiller en central og ansvarshavende rolle med hensyn til sikring af den størst mulige grad af genbrug og genanvendelse samt affaldsminimering. |
| --- | --- |

1.2

Derfor er det vigtigt, at EU lægger stor vægt på så rationel og effektiv udnyttelse af ressourcerne som muligt samt på innovation og substitution, navnlig gennem bæredygtig brug, genbrug og genanvendelse af energi og vigtige strategiske metaller, mineraler og andre naturressourcer. Udvalget værdsætter især, at det europæiske innovationspartnerskab og Kommissionen, i sin seneste evaluering af råstofinitiativet (2), har fokuseret på dette aspekt. Civilsamfundet skal ligeledes inddrages på omfattende og aktiv vis, ikke mindst fordi aktører og forbrugere spiller en central og ansvarshavende rolle med hensyn til sikring af den størst mulige grad af genbrug og genanvendelse samt affaldsminimering.

| 1.3 | Formålet med denne udtalelse er imidlertid at se nærmere på sikringen af vigtig import til EU ved hjælp af EU's gældende handelspolitik og andre dertil knyttede politikker. |
| --- | --- |

1.3

Formålet med denne udtalelse er imidlertid at se nærmere på sikringen af vigtig import til EU ved hjælp af EU's gældende handelspolitik og andre dertil knyttede politikker.

| 1.4 | EU's strategi for bæredygtig handel er mere avanceret end de største konkurrenters, men bæredygtighed må være et grundlæggende element i enhver EU-strategi for vigtig import. Som Kommissionen fuldt ud anerkender, skal denne strategi ligeledes stemme overens med EU's udviklingsprogram, særligt hvad angår AVS-lande, mindst udviklede lande, udvikling af GSP og GSP+ og de udestående forhandlinger om økonomiske partnerskabsaftaler. |
| --- | --- |

1.4

EU's strategi for bæredygtig handel er mere avanceret end de største konkurrenters, men bæredygtighed må være et grundlæggende element i enhver EU-strategi for vigtig import. Som Kommissionen fuldt ud anerkender, skal denne strategi ligeledes stemme overens med EU's udviklingsprogram, særligt hvad angår AVS-lande, mindst udviklede lande, udvikling af GSP og GSP+ og de udestående forhandlinger om økonomiske partnerskabsaftaler.

| 1.5 | Som udvalget ofte har anført, er det afgørende at sikre sammenhæng mellem bevarelsen af naturressourcer, kampen mod fattigdom, bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug. Der skal også etableres komplette deltagelsesbaserede processer, der inddrager civilsamfundet, idet sådanne processer og social dialog er vigtige forudsætninger for god regeringsførelse og korruptionsbekæmpelse. |
| --- | --- |

1.5

Som udvalget ofte har anført, er det afgørende at sikre sammenhæng mellem bevarelsen af naturressourcer, kampen mod fattigdom, bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug. Der skal også etableres komplette deltagelsesbaserede processer, der inddrager civilsamfundet, idet sådanne processer og social dialog er vigtige forudsætninger for god regeringsførelse og korruptionsbekæmpelse.

| 1.6 | Udvalget bifalder fastlæggelsen af "En bæredygtig forvaltning af naturressourcer" som et af de 12 "Vejledende mål", der blev opstillet i en rapport fra 30. maj 2013 udarbejdet af et FN-panel bestående af fremtrædende personer. Kommissionen har på sin side offentliggjort den vigtige meddelelse "Et værdigt liv for alle" (3), som vedrører dette FN-initiativ møntet på at skabe sammenhæng mellem fremskridtene vedrørende millenniumsudviklingsmålene og resultaterne fra "Rio+20", med det formål at opstille nye mål for bæredygtig udvikling fra 2015. Meddelelsen minder om, at "to af de mest presserende udfordringer, som verden står over for, er at udrydde fattigdom og sikre, at vores velstand og velfærd er bæredygtig". Disse mål vil imidlertid være langt vanskeligere at opfylde, hvis verden står over for en kritisk mangel på vigtige strategiske ressourcer. |
| --- | --- |

1.6

Udvalget bifalder fastlæggelsen af "En bæredygtig forvaltning af naturressourcer" som et af de 12 "Vejledende mål", der blev opstillet i en rapport fra 30. maj 2013 udarbejdet af et FN-panel bestående af fremtrædende personer. Kommissionen har på sin side offentliggjort den vigtige meddelelse "Et værdigt liv for alle" (3), som vedrører dette FN-initiativ møntet på at skabe sammenhæng mellem fremskridtene vedrørende millenniumsudviklingsmålene og resultaterne fra "Rio+20", med det formål at opstille nye mål for bæredygtig udvikling fra 2015. Meddelelsen minder om, at "to af de mest presserende udfordringer, som verden står over for, er at udrydde fattigdom og sikre, at vores velstand og velfærd er bæredygtig". Disse mål vil imidlertid være langt vanskeligere at opfylde, hvis verden står over for en kritisk mangel på vigtige strategiske ressourcer.

| 1.6.1 | I meddelelsen understreges det ligeledes, at "to tredjedele af naturens tjenester – bl.a. frugtbar jord, rent vand og ren luft – er i tilbagegang, og grænserne for, hvornår der vil ske uoprettelig skade på vores samfund og naturen som følge af klimaændringer og biodiversitetstab er ved at være nået". På sin side beskriver udvalget meddelelsen som "et vigtigt skridt" og fremhæver følgende: "da der er fysiske begrænsninger for ... mange naturlige ressourcer i verden ..., er det nødvendigt, at målene for bæredygtig udvikling omfatter mål for en mere effektiv udnyttelse af disse ressourcer og for en mere retfærdig fordeling af dem". |
| --- | --- |

1.6.1

I meddelelsen understreges det ligeledes, at "to tredjedele af naturens tjenester – bl.a. frugtbar jord, rent vand og ren luft – er i tilbagegang, og grænserne for, hvornår der vil ske uoprettelig skade på vores samfund og naturen som følge af klimaændringer og biodiversitetstab er ved at være nået". På sin side beskriver udvalget meddelelsen som "et vigtigt skridt" og fremhæver følgende: "da der er fysiske begrænsninger for ... mange naturlige ressourcer i verden ..., er det nødvendigt, at målene for bæredygtig udvikling omfatter mål for en mere effektiv udnyttelse af disse ressourcer og for en mere retfærdig fordeling af dem".

| 1.7 | Udvalget bifalder fremskridtene med Kommissionens råstofinitiativ. Imidlertid skal en effektiv forvaltning af verdens vigtige ressourcer først og fremmest sikres på globalt niveau. Kommissionen har anerkendt, at "det kræver udarbejdelse af en EU- eller internationalt koordineret tilgang at sikre en bæredygtig forsyning af råstoffer ... med det formål at fremme en bedre international ramme og et tættere samarbejde" (4). For nærværende er problemerne mere geopolitiske end geologiske, men udvalget er skuffet over, at EU's reaktion giver indtryk af, at der snarere er tale om et kludetæppe af specifikke initiativer end en overordnet global strategi. Ikke desto mindre bifalder udvalget det tætte samarbejde, som EU har etableret med USA og Japan, som udgør det centrale strategiske partnerskab, der henvises til i Kommissionens meddelelse fra 2011 "Imødegåelse af udfordringerne på råvaremarkederne og med hensyn til råstoffer" (5), og med de lande, som nævnes i revisionen af råstofinitiativet. Initiativet fremhæver med rette vigtigheden af at samarbejde med Kommissionen for Den Afrikanske Union og Afrika generelt. |
| --- | --- |

1.7

Udvalget bifalder fremskridtene med Kommissionens råstofinitiativ. Imidlertid skal en effektiv forvaltning af verdens vigtige ressourcer først og fremmest sikres på globalt niveau. Kommissionen har anerkendt, at "det kræver udarbejdelse af en EU- eller internationalt koordineret tilgang at sikre en bæredygtig forsyning af råstoffer ... med det formål at fremme en bedre international ramme og et tættere samarbejde" (4). For nærværende er problemerne mere geopolitiske end geologiske, men udvalget er skuffet over, at EU's reaktion giver indtryk af, at der snarere er tale om et kludetæppe af specifikke initiativer end en overordnet global strategi. Ikke desto mindre bifalder udvalget det tætte samarbejde, som EU har etableret med USA og Japan, som udgør det centrale strategiske partnerskab, der henvises til i Kommissionens meddelelse fra 2011 "Imødegåelse af udfordringerne på råvaremarkederne og med hensyn til råstoffer" (5), og med de lande, som nævnes i revisionen af råstofinitiativet. Initiativet fremhæver med rette vigtigheden af at samarbejde med Kommissionen for Den Afrikanske Union og Afrika generelt.

| 1.7.1 | Udvalget opfordrer til, at EU bør gøre en aktiv indsats for at føre et "råstofdiplomati". Først og fremmest mener udvalget, at der må gøres en større og mere koordineret indsats på globalt plan, primært gennem G20 (som omfatter mange af de vigtigste efterspørgere af strategiske importgoder), hvor emnet hidtil er blevet debatteret mindre konstruktivt, men også i OECD samt FN og dets agenturer. Et "race to the bottom" hjælper ingen. |
| --- | --- |

1.7.1

Udvalget opfordrer til, at EU bør gøre en aktiv indsats for at føre et "råstofdiplomati". Først og fremmest mener udvalget, at der må gøres en større og mere koordineret indsats på globalt plan, primært gennem G20 (som omfatter mange af de vigtigste efterspørgere af strategiske importgoder), hvor emnet hidtil er blevet debatteret mindre konstruktivt, men også i OECD samt FN og dets agenturer. Et "race to the bottom" hjælper ingen.

| 1.7.2 | Den væsentligste hindring for enhver form for integreret global tilgang er manglen på effektive håndhævelsesmekanismer. Udvalget anbefaler derfor, at der som et element i den længe påkrævede reform af WTO, som bygger på international lovgivning, tilføjes en specifik kompetence for energi og råstoffer og den bæredygtige anvendelse af disse. Der bør også i højere grad fokuseres på det årlige UNCTAD Global Commodities Forum. En central problemstilling i den forbindelse er udviklingslandenes sårbarhed. For råvareafhængige lande er råvaresektorerne ofte den vigtigste kilde til indkomst og beskæftigelse. Imidlertid giver deres manglende evne til at omsætte råvarebaseret vækst til en mere bæredygtig og bredt funderet økonomisk vækst og bedre forhold for de fattige anledning til, at der kan stilles spørgsmålstegn ved deres udviklingsmodel. Under fuld inddragelse af civilsamfundet er der et presserende behov for grundlæggende overvejelser om, hvilke ændringer i deres politikker, institutioner og infrastrukturer, der er nødvendige for, at indtægterne fra råstoffer kan skabe udviklingsmæssige resultater, herunder opfylde millenniumudviklingsmålene og fremtidige mål for bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

1.7.2

Den væsentligste hindring for enhver form for integreret global tilgang er manglen på effektive håndhævelsesmekanismer. Udvalget anbefaler derfor, at der som et element i den længe påkrævede reform af WTO, som bygger på international lovgivning, tilføjes en specifik kompetence for energi og råstoffer og den bæredygtige anvendelse af disse. Der bør også i højere grad fokuseres på det årlige UNCTAD Global Commodities Forum. En central problemstilling i den forbindelse er udviklingslandenes sårbarhed. For råvareafhængige lande er råvaresektorerne ofte den vigtigste kilde til indkomst og beskæftigelse. Imidlertid giver deres manglende evne til at omsætte råvarebaseret vækst til en mere bæredygtig og bredt funderet økonomisk vækst og bedre forhold for de fattige anledning til, at der kan stilles spørgsmålstegn ved deres udviklingsmodel. Under fuld inddragelse af civilsamfundet er der et presserende behov for grundlæggende overvejelser om, hvilke ændringer i deres politikker, institutioner og infrastrukturer, der er nødvendige for, at indtægterne fra råstoffer kan skabe udviklingsmæssige resultater, herunder opfylde millenniumudviklingsmålene og fremtidige mål for bæredygtig udvikling.

| 1.8 | Den private sektors rolle har også stor betydning, idet mineral- og energiudvinding nu hovedsageligt er en markedstransaktion. Eftersom udvinding og forarbejdning er yderst kapitalintensive, afhænger disse aktiviteter i høj grad af store multinationale virksomheder. Det er derfor afgørende, at de centrale ILO-konventioner, OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder og de specifikke OECD-retningslinjer for ansvarlige forsyningskæder (6) implementeres i fuldt omfang og håndhæves under aktiv medvirken af arbejdsmarkedets parter. Som Kommissionen fastslår i "Det globale Europa" har det afgørende betydning for handelsliberaliseringen, "at borgerne også får del i de fordele, det fører med sig. Når nu vi tilstræber social retfærdighed og samhørighed internt i EU, bør vi også søge at fremme vores værdier, herunder standarder på social- og miljøområdet og kulturel mangfoldighed, ude i verden" (7). |
| --- | --- |

1.8

Den private sektors rolle har også stor betydning, idet mineral- og energiudvinding nu hovedsageligt er en markedstransaktion. Eftersom udvinding og forarbejdning er yderst kapitalintensive, afhænger disse aktiviteter i høj grad af store multinationale virksomheder. Det er derfor afgørende, at de centrale ILO-konventioner, OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder og de specifikke OECD-retningslinjer for ansvarlige forsyningskæder (6) implementeres i fuldt omfang og håndhæves under aktiv medvirken af arbejdsmarkedets parter. Som Kommissionen fastslår i "Det globale Europa" har det afgørende betydning for handelsliberaliseringen, "at borgerne også får del i de fordele, det fører med sig. Når nu vi tilstræber social retfærdighed og samhørighed internt i EU, bør vi også søge at fremme vores værdier, herunder standarder på social- og miljøområdet og kulturel mangfoldighed, ude i verden" (7).

| 1.9 | EU's import af energi og råstoffer udgør en tredjedel af EU's samlede import (528 mia. EUR i 2010) (8). EU imødegår for nærværende hindringerne for leveringen af disse importgoder, f.eks. eksportforbud, nye restriktioner, supplerende eksportafgifter eller dobbelte prissystemer, i handelsforhandlinger (frihandelsaftaler, økonomiske partnerskabsaftaler, partnerskabs- og samarbejdsaftaler samt WTO-optagelsesforhandlinger), hvor der i sidste ende gøres brug af en tvistbilæggelsesmekanisme. |
| --- | --- |

1.9

EU's import af energi og råstoffer udgør en tredjedel af EU's samlede import (528 mia. EUR i 2010) (8). EU imødegår for nærværende hindringerne for leveringen af disse importgoder, f.eks. eksportforbud, nye restriktioner, supplerende eksportafgifter eller dobbelte prissystemer, i handelsforhandlinger (frihandelsaftaler, økonomiske partnerskabsaftaler, partnerskabs- og samarbejdsaftaler samt WTO-optagelsesforhandlinger), hvor der i sidste ende gøres brug af en tvistbilæggelsesmekanisme.

| 1.9.1 | Udvalget er imidlertid dybt bekymret for, at der er tale om taktiske handelspolitiske instrumenter, som ikke udmønter sig i en overordnet strategi, og at disse foranstaltninger ikke vil være effektive under en krise. Tvistbilæggelsesmekanismer tager tid at gennemføre og forlænges ofte, som konstateret i forbindelse med sjældne jordarter. Udvalget opfordrer til, at der etableres en klar EU-nød eller -kriseberedskabsprocedure i tilfælde af, at et kritisk importgode pludselig bliver utilgængeligt, uanset af hvilken årsag. |
| --- | --- |

1.9.1

Udvalget er imidlertid dybt bekymret for, at der er tale om taktiske handelspolitiske instrumenter, som ikke udmønter sig i en overordnet strategi, og at disse foranstaltninger ikke vil være effektive under en krise. Tvistbilæggelsesmekanismer tager tid at gennemføre og forlænges ofte, som konstateret i forbindelse med sjældne jordarter. Udvalget opfordrer til, at der etableres en klar EU-nød eller -kriseberedskabsprocedure i tilfælde af, at et kritisk importgode pludselig bliver utilgængeligt, uanset af hvilken årsag.

| 1.10 | Hvis der specifikt ses nærmere på energiområdet leverer Rusland, Norge og Algeriet samlet set 85 % af EU's import af naturgas og næsten 50 % af den importerede råolie. Indtil for nylig har store energiproducenter været tilbageholdende med at indtræde i WTO, der som en regelbaseret organisation arbejder for større stabilitet og forudsigelighed. Udvalget opfordrer derfor til, at EU udnytter den mulighed, der er forbundet med Ruslands optagelse i WTO i 2012, til at skabe en hårdt tiltrængt ny dynamik i forhandlingerne om en ny handels- og investeringsaftale mellem EU og Rusland og udvikle et dybere og mere konstruktivt samarbejde. |
| --- | --- |

1.10

Hvis der specifikt ses nærmere på energiområdet leverer Rusland, Norge og Algeriet samlet set 85 % af EU's import af naturgas og næsten 50 % af den importerede råolie. Indtil for nylig har store energiproducenter været tilbageholdende med at indtræde i WTO, der som en regelbaseret organisation arbejder for større stabilitet og forudsigelighed. Udvalget opfordrer derfor til, at EU udnytter den mulighed, der er forbundet med Ruslands optagelse i WTO i 2012, til at skabe en hårdt tiltrængt ny dynamik i forhandlingerne om en ny handels- og investeringsaftale mellem EU og Rusland og udvikle et dybere og mere konstruktivt samarbejde.

| 1.10.1 | Samtidig opfordrer udvalget Kommissionen til at gøre sit ypperste for både at fremme fuldførelsen af Kasakhstans WTO-tiltrædelse og udnytte den nylige fremdrift i såvel Algeriets som Aserbajdsjans forhandlinger om optagelse i WTO. Der må også skabes ny fremdrift i EU's tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet, et vigtigt energiknudepunkt og transitland. |
| --- | --- |

1.10.1

Samtidig opfordrer udvalget Kommissionen til at gøre sit ypperste for både at fremme fuldførelsen af Kasakhstans WTO-tiltrædelse og udnytte den nylige fremdrift i såvel Algeriets som Aserbajdsjans forhandlinger om optagelse i WTO. Der må også skabes ny fremdrift i EU's tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet, et vigtigt energiknudepunkt og transitland.

| 1.11 | Udvalget opfordrer ligeledes i høj grad Kommissionen til at gøre sit ypperste for at sikre forslaget om en "tidlig høst" WTO-aftale på det kommende ministermøde om handelslettelser og andre emner med relation til landbrug, der ikke på enkel vis kan dækkes af bilaterale aftaler. Set i lyset af de fastlåste Doha-forhandlinger sker der kun meget få fremskridt selv på dette område. En manglende opfyldelse af selv dette beskedne mål kunne få meget alvorlige konsekvenser for WTO's overordnede rolle som forhandler: en endegyldig fiasko på multilateralt niveau kunne få alvorlige konsekvenser for den globale fødevaresikkerhed. |
| --- | --- |

1.11

Udvalget opfordrer ligeledes i høj grad Kommissionen til at gøre sit ypperste for at sikre forslaget om en "tidlig høst" WTO-aftale på det kommende ministermøde om handelslettelser og andre emner med relation til landbrug, der ikke på enkel vis kan dækkes af bilaterale aftaler. Set i lyset af de fastlåste Doha-forhandlinger sker der kun meget få fremskridt selv på dette område. En manglende opfyldelse af selv dette beskedne mål kunne få meget alvorlige konsekvenser for WTO's overordnede rolle som forhandler: en endegyldig fiasko på multilateralt niveau kunne få alvorlige konsekvenser for den globale fødevaresikkerhed.

| 1.12 | Udvalget støtter i høj grad Kommissionens initiativ vedrørende ansvarlige forsyningskæder for "konfliktmineraler" (dvs. mineraler fra konfliktramte og andre højrisikoområder) og andre tiltag til "at bistå ressourcerige udviklingslande og fokusere på gennemsigtighed i forsyningskæden for mineraler". EØSU er imidlertid fortsat bekymret for, at krav om en sporbarhed, som ofte vil være umulig at fastlægge 100 %, vil resultere i, at handelen enten "omdirigeres" til nabolande, eller at virksomheder hellere trækker sig tilbage end risikerer beskyldninger. En tilgang baseret på frivillighed, og med udgangspunkt i OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder, bør også overvejes, samtidig med at initiativer som EITI (9), der vedrører gennemsigtighed i betalinger, bør fremmes og støttes fuldt ud. Det er igen vigtigt at sikre, at der etableres en komplet deltagelsesbaseret proces, der inddrager civilsamfundet. |
| --- | --- |

1.12

Udvalget støtter i høj grad Kommissionens initiativ vedrørende ansvarlige forsyningskæder for "konfliktmineraler" (dvs. mineraler fra konfliktramte og andre højrisikoområder) og andre tiltag til "at bistå ressourcerige udviklingslande og fokusere på gennemsigtighed i forsyningskæden for mineraler". EØSU er imidlertid fortsat bekymret for, at krav om en sporbarhed, som ofte vil være umulig at fastlægge 100 %, vil resultere i, at handelen enten "omdirigeres" til nabolande, eller at virksomheder hellere trækker sig tilbage end risikerer beskyldninger. En tilgang baseret på frivillighed, og med udgangspunkt i OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder, bør også overvejes, samtidig med at initiativer som EITI (9), der vedrører gennemsigtighed i betalinger, bør fremmes og støttes fuldt ud. Det er igen vigtigt at sikre, at der etableres en komplet deltagelsesbaseret proces, der inddrager civilsamfundet.

2.   Centrale importgoder – baggrund

2.1   Kombinationen af mange faktorer bidrager til at skabe en eksponentiel efterspørgsel efter naturressourcer. Disse omfatter en forventet verdensbefolkning på 9 milliarder, en hurtig industrialisering og urbanisering, hvor over halvdelen af verdens befolkning nu for første gang bor i større og mindre byer, og op mod 2 milliarder flere medlemmer af "middelklassen" i 2030, der vil efterspørge (og have råd til) en langt større mangfoldighed og langt flere valgmuligheder med hensyn til de goder, de ønsker at forbruge. Intet land kan have en førstehåndsret til disse ressourcer: brugen af mobiltelefoner på globalt plan stiger allerede eksponentielt.

2.1.1   Problemet forværres ofte af det faktum, at mange vigtige mineraler findes i konfliktzoner, samtidig med at vigtige energiressourcer ofte findes i lande, hvor der er andre politiske problemer. Det er derfor afgørende, at der træffes globale forebyggende foranstaltninger, inden efterspørgslen efter vigtige råstoffer overstiger udbuddet i en grad som resulterer i enten en eksponentiel stigning i priserne, hvilket i sig selv kan have en altødelæggende effekt på tilgængeligheden af disse materialer (for ikke at nævne fattigdomseffekten), eller krig og konflikter.

2.2   Energi

| 2.2.1 | Energi er en grundlæggende, strategisk faktor i alle overvejelser vedrørende vigtig import til EU, idet der er tale om et grundlæggende element i fastholdelsen af både vores levestandard og livskvalitet. Det internationale energimarked er imidlertid yderst konkurrencepræget og omskifteligt. Import udgør 55 % af EU's energimiks (10), og EU importerer samlet set 60 % af sin gas og over 80 % af sin olie (11). Samtidig står man over for en hurtigt stigende konkurrerende efterspørgsel fra især vækstøkonomierne. |
| --- | --- |

2.2.1

Energi er en grundlæggende, strategisk faktor i alle overvejelser vedrørende vigtig import til EU, idet der er tale om et grundlæggende element i fastholdelsen af både vores levestandard og livskvalitet. Det internationale energimarked er imidlertid yderst konkurrencepræget og omskifteligt. Import udgør 55 % af EU's energimiks (10), og EU importerer samlet set 60 % af sin gas og over 80 % af sin olie (11). Samtidig står man over for en hurtigt stigende konkurrerende efterspørgsel fra især vækstøkonomierne.

| 2.2.2 | Den globale energiefterspørgsel kan stige med 40 % inden for de næste 20 år, samtidig med at en utilstrækkelig modvirkning af klimaændringer kan komplicere sagen yderligere. En sikker og stabil energiforsyning har afgørende betydning, men mange medlemsstater er afhængige af et begrænset antal energileverandører og er derfor sårbare over for flaskehalse og prisudsving, især hvad angår gas og olie. En diversificering af energiforsyningen er et særligt presserende problem for de tre baltiske stater. |
| --- | --- |

2.2.2

Den globale energiefterspørgsel kan stige med 40 % inden for de næste 20 år, samtidig med at en utilstrækkelig modvirkning af klimaændringer kan komplicere sagen yderligere. En sikker og stabil energiforsyning har afgørende betydning, men mange medlemsstater er afhængige af et begrænset antal energileverandører og er derfor sårbare over for flaskehalse og prisudsving, især hvad angår gas og olie. En diversificering af energiforsyningen er et særligt presserende problem for de tre baltiske stater.

| 2.2.3 | Energi er et område med delt kompetence mellem EU og medlemsstaterne, som kompliceres af forhold som forretningshemmelighed og national suverænitet. Kommissionen har reageret på to måder. For det første etableres der en mekanisme for udveksling af oplysninger om mellemstatslige energiaftaler mellem medlemsstater og tredjelande. Dette har udvalget bifaldet som "et passende skridt mod en effektiv gennemførelse af en fælles ekstern energipolitik i EU" i tråd med EU's energistrategi 2020, og udvalget påpeger, at "det er afgørende, at Europa handler i forening for at sikre en passende, stabil og sikker energiforsyning inden for en overskuelig fremtid". |
| --- | --- |

2.2.3

Energi er et område med delt kompetence mellem EU og medlemsstaterne, som kompliceres af forhold som forretningshemmelighed og national suverænitet. Kommissionen har reageret på to måder. For det første etableres der en mekanisme for udveksling af oplysninger om mellemstatslige energiaftaler mellem medlemsstater og tredjelande. Dette har udvalget bifaldet som "et passende skridt mod en effektiv gennemførelse af en fælles ekstern energipolitik i EU" i tråd med EU's energistrategi 2020, og udvalget påpeger, at "det er afgørende, at Europa handler i forening for at sikre en passende, stabil og sikker energiforsyning inden for en overskuelig fremtid".

| 2.2.3.1 | Hidtil har ingen i EU kunnet håndtere en overordnet politik over for en specifik handelspartner, men handelspartnerne har i høj grad en sådan. Der findes ca. 30 mellemstatslige aftaler mellem medlemsstater og tredjelande om olie og ca. 60 om gas, men færre om elektricitet. |
| --- | --- |

2.2.3.1

Hidtil har ingen i EU kunnet håndtere en overordnet politik over for en specifik handelspartner, men handelspartnerne har i høj grad en sådan. Der findes ca. 30 mellemstatslige aftaler mellem medlemsstater og tredjelande om olie og ca. 60 om gas, men færre om elektricitet.

| 2.2.4 | Den anden søjle i Kommissionens strategi er energikøreplanen 2050, som udvalget også har støttet. Køreplanen fremhæver det presserende behov for at udvikle energistrategier for perioden efter 2020 og undersøger en række scenarier, som inkluderer meget konsekvente energieffektivitetsforanstaltninger, CO2-prissætning, udvikling af vedvarende energi, CO2-opsamling og kernekraft. |
| --- | --- |

2.2.4

Den anden søjle i Kommissionens strategi er energikøreplanen 2050, som udvalget også har støttet. Køreplanen fremhæver det presserende behov for at udvikle energistrategier for perioden efter 2020 og undersøger en række scenarier, som inkluderer meget konsekvente energieffektivitetsforanstaltninger, CO2-prissætning, udvikling af vedvarende energi, CO2-opsamling og kernekraft.

| 2.2.5 | Med henblik på at sikre vigtig import har udvalget opfordret til, at der udarbejdes en overordnet ekstern energistrategi for EU (12) og til en hurtig og gradvis styrkelse af den fælles udenrigspolitik på energiområdet (13). Disse spørgsmål er stadig ikke løst. Set i et specifikt handelspolitisk perspektiv består løsningen imidlertid både i at kortlægge potentielle flaskehalse i forsyning og infrastruktur og udvide WTO-medlemsskabet blandt EU's vigtigste energileverandører, ikke mindst med henblik på at fremme større stabilitet og forudsigelighed. |
| --- | --- |

2.2.5

Med henblik på at sikre vigtig import har udvalget opfordret til, at der udarbejdes en overordnet ekstern energistrategi for EU (12) og til en hurtig og gradvis styrkelse af den fælles udenrigspolitik på energiområdet (13). Disse spørgsmål er stadig ikke løst. Set i et specifikt handelspolitisk perspektiv består løsningen imidlertid både i at kortlægge potentielle flaskehalse i forsyning og infrastruktur og udvide WTO-medlemsskabet blandt EU's vigtigste energileverandører, ikke mindst med henblik på at fremme større stabilitet og forudsigelighed.

2.3   Fødevarer, jord og vand

| 2.3.1 | Det andet område, hvor naturressourcer er vigtige for at fastholde en rimelig levestandard og livskvalitet, vedrører landbrugsjord, fødevarer og vand, der ligeledes er truet som følge af en utilstrækkelig modvirkning af klimaændringer. |
| --- | --- |

2.3.1

Det andet område, hvor naturressourcer er vigtige for at fastholde en rimelig levestandard og livskvalitet, vedrører landbrugsjord, fødevarer og vand, der ligeledes er truet som følge af en utilstrækkelig modvirkning af klimaændringer.

| 2.3.2 | På trods af den høje befolkningstæthed i EU og det faktum, at kun 1/8 af arealet egner sig til landbrugsproduktion, er betingelserne gode på grund af det tempererede klima. Øget tørke er en trussel i de sydligste medlemsstater, men eventuel import af vand i disse lande vil under alle omstændigheder komme fra andre EU-lande. |
| --- | --- |

2.3.2

På trods af den høje befolkningstæthed i EU og det faktum, at kun 1/8 af arealet egner sig til landbrugsproduktion, er betingelserne gode på grund af det tempererede klima. Øget tørke er en trussel i de sydligste medlemsstater, men eventuel import af vand i disse lande vil under alle omstændigheder komme fra andre EU-lande.

| 2.3.3 | Udvalget har allerede beskæftiget sig med fødevaresikkerhed (14), navnlig set i en mere overordnet, global kontekst, og som en væsentlig drivkraft for reformen af den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

2.3.3

Udvalget har allerede beskæftiget sig med fødevaresikkerhed (14), navnlig set i en mere overordnet, global kontekst, og som en væsentlig drivkraft for reformen af den fælles landbrugspolitik.

| 2.3.4 | EU importerer flere fødevarer fra de mindst udviklede lande end USA, Canada, Japan og Australien til sammen. Selvom Copa-Cogeca peger på en negativ handel på landbrugsområdet, påviser Kommissionen et generelt handelsoverskud på 12,6 mia. EUR i 2012 ved at inkludere forarbejdede fødevarer. Det vigtigste importgode for EU på landbrugsområdet er soja til foder, foruden hvilken produktionen af kød og mejeriprodukter ville være alvorligt truet (GMO-tærskler er relevante her). Andre produkter, som kun produceres i tilstrækkelige mængder andre steder, omfatter visse olieholdige frø, frugt, kaffe, kakao og te. |
| --- | --- |

2.3.4

EU importerer flere fødevarer fra de mindst udviklede lande end USA, Canada, Japan og Australien til sammen. Selvom Copa-Cogeca peger på en negativ handel på landbrugsområdet, påviser Kommissionen et generelt handelsoverskud på 12,6 mia. EUR i 2012 ved at inkludere forarbejdede fødevarer. Det vigtigste importgode for EU på landbrugsområdet er soja til foder, foruden hvilken produktionen af kød og mejeriprodukter ville være alvorligt truet (GMO-tærskler er relevante her). Andre produkter, som kun produceres i tilstrækkelige mængder andre steder, omfatter visse olieholdige frø, frugt, kaffe, kakao og te.

| 2.3.5 | Idet der ikke er tale om en reel trussel om begrænsninger i importen til EU, er de vigtigste handelsrelaterede spørgsmål forskellige sociale og miljømæssige standarder, herunder for sporbarhed, sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger, dyrevelfærd og intellektuelle ejendomsrettigheder. For mange udviklingslande er landbrugsprodukter en central – om ikke den vigtigste eksportartikel – og EU opfattes som et vigtigt marked, hvor adgangen efter manges opfattelse er begrænset på uberettiget vis på grund af bl.a. EU's fødevarestandarder. |
| --- | --- |

2.3.5

Idet der ikke er tale om en reel trussel om begrænsninger i importen til EU, er de vigtigste handelsrelaterede spørgsmål forskellige sociale og miljømæssige standarder, herunder for sporbarhed, sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger, dyrevelfærd og intellektuelle ejendomsrettigheder. For mange udviklingslande er landbrugsprodukter en central – om ikke den vigtigste eksportartikel – og EU opfattes som et vigtigt marked, hvor adgangen efter manges opfattelse er begrænset på uberettiget vis på grund af bl.a. EU's fødevarestandarder.

| 2.3.6 | Landbrug udgør et centralt element i WTO's Doha-forhandlinger – forhandlingerne skulle have været indledt i 1999, inden Doha-rundens lancering – men de er gået i stå. Udvalget er mest bekymret for, at en manglende indgåelse af blot en "tidlig høst"-aftale om handelslettelser og andre landbrugsrelaterede emner på det næste ministermøde i WTO kunne få meget alvorlige konsekvenser for WTO og endnu værre følgevirkninger for den globale fødevaresikkerhed. |
| --- | --- |

2.3.6

Landbrug udgør et centralt element i WTO's Doha-forhandlinger – forhandlingerne skulle have været indledt i 1999, inden Doha-rundens lancering – men de er gået i stå. Udvalget er mest bekymret for, at en manglende indgåelse af blot en "tidlig høst"-aftale om handelslettelser og andre landbrugsrelaterede emner på det næste ministermøde i WTO kunne få meget alvorlige konsekvenser for WTO og endnu værre følgevirkninger for den globale fødevaresikkerhed.

2.4   Vigtige strategiske mineraler og råstoffer

| 2.4.1 | Adgang til vigtige strategiske mineraler og råstoffer er det tredje grundlæggende strategiske område for overvejelserne om vigtig import til EU. |
| --- | --- |

2.4.1

Adgang til vigtige strategiske mineraler og råstoffer er det tredje grundlæggende strategiske område for overvejelserne om vigtig import til EU.

| 2.4.2 | Disse vigtige råstoffer omfatter metalliske og industrielle mineraler, byggematerialer og uædle metaller såsom kobolt, gallium, indium og en række sjældne jordarter. Anvendelsen af disse har betydning for hverdagslivet på mange forskellige måder, men de findes hovedsageligt i biler, fly og it-udstyr. I sin meddelelse fra 2011 opstiller Kommissionen en liste over 14 "råstoffer af kritisk betydning" under angivelse af genanvendelsesprocenter og substitution, som den for øjeblikket opdaterer med det formål at tage højde for markedsrelaterede, teknologiske og andre udviklingstendenser. Nogle grundlæggende komponenter er naturligvis allerede indarbejdet i mange forarbejdede importgoder, og leveringen af andre strategiske materialer er ikke problematisk for nærværende, men it og andet vigtigt udstyr kan hurtigt forældes og smides derefter ud. |
| --- | --- |

2.4.2

Disse vigtige råstoffer omfatter metalliske og industrielle mineraler, byggematerialer og uædle metaller såsom kobolt, gallium, indium og en række sjældne jordarter. Anvendelsen af disse har betydning for hverdagslivet på mange forskellige måder, men de findes hovedsageligt i biler, fly og it-udstyr. I sin meddelelse fra 2011 opstiller Kommissionen en liste over 14 "råstoffer af kritisk betydning" under angivelse af genanvendelsesprocenter og substitution, som den for øjeblikket opdaterer med det formål at tage højde for markedsrelaterede, teknologiske og andre udviklingstendenser. Nogle grundlæggende komponenter er naturligvis allerede indarbejdet i mange forarbejdede importgoder, og leveringen af andre strategiske materialer er ikke problematisk for nærværende, men it og andet vigtigt udstyr kan hurtigt forældes og smides derefter ud.

| 2.4.3 | London Metal Exchange vurderer, at ca. 7 % af det samlede forbrug af kobber sker i bilindustrien, men biler indeholder ligeledes stål, aluminium, platin (60 % af det samlede forbrug), palladium, rhodium, bly, tin, kobolt og zink. En mobiltelefon eller iPad indeholder kobber, sølv, guld, palladium og platin. En jævnlig udskiftning af disse produkter, ca. hvert andet år, er i sig selv en stor udfordring og hertil kommer, at den globale anvendelse er eksponentielt stigende. Det anslås, at der allerede er ca. 2 mia. mobiltelefoner i brug i Kina og Indien. Det vurderes, at alene Kinas andel af det globale kobberforbrug er steget fra 12 til 40 % i løbet af 10 år. |
| --- | --- |

2.4.3

London Metal Exchange vurderer, at ca. 7 % af det samlede forbrug af kobber sker i bilindustrien, men biler indeholder ligeledes stål, aluminium, platin (60 % af det samlede forbrug), palladium, rhodium, bly, tin, kobolt og zink. En mobiltelefon eller iPad indeholder kobber, sølv, guld, palladium og platin. En jævnlig udskiftning af disse produkter, ca. hvert andet år, er i sig selv en stor udfordring og hertil kommer, at den globale anvendelse er eksponentielt stigende. Det anslås, at der allerede er ca. 2 mia. mobiltelefoner i brug i Kina og Indien. Det vurderes, at alene Kinas andel af det globale kobberforbrug er steget fra 12 til 40 % i løbet af 10 år.

| 2.4.4 | På grund af teknologiske fremskridt vil nogle af de vigtigste, mest efterspurgte mineraler i dag ofte ikke have den samme betydning i morgen, mens andre, såsom sjældne jordarter (som nu udgør en vigtig komponent i de seneste mobiltelefoner), pludselig vil blive efterspurgt på kritisk niveau. For eksempel indførte Kina, som besidder ca. 97 % af forekomsterne af sjældne jordarter, eksportrestriktioner på et område, hvor der endnu ikke er mulighed for genanvendelse eller substitution, og EU var nødsaget til at anlægge en ny sag ved WTO's tvistpanel på trods af, at Kina tabte den første. |
| --- | --- |

2.4.4

På grund af teknologiske fremskridt vil nogle af de vigtigste, mest efterspurgte mineraler i dag ofte ikke have den samme betydning i morgen, mens andre, såsom sjældne jordarter (som nu udgør en vigtig komponent i de seneste mobiltelefoner), pludselig vil blive efterspurgt på kritisk niveau. For eksempel indførte Kina, som besidder ca. 97 % af forekomsterne af sjældne jordarter, eksportrestriktioner på et område, hvor der endnu ikke er mulighed for genanvendelse eller substitution, og EU var nødsaget til at anlægge en ny sag ved WTO's tvistpanel på trods af, at Kina tabte den første.

3.   Den strategiske bæredygtighedsudfordring for EU

| 3.1 | Sikring af strategiske råstoffer har været en vigtig udenrigspolitisk målsætning for stater og imperier op gennem historien. Det gælder nu også for store virksomheder og selskaber. Som nævnt er ingen økonomier selvforsynende med råstoffer. |
| --- | --- |

3.1

Sikring af strategiske råstoffer har været en vigtig udenrigspolitisk målsætning for stater og imperier op gennem historien. Det gælder nu også for store virksomheder og selskaber. Som nævnt er ingen økonomier selvforsynende med råstoffer.

| 3.2 | Der er fortsat en vedvarende fare for uforudsete, konjunkturbestemte chok, hvad enten disse er prisbaserede eller skyldes andre årsager omfattende alt fra problemer med transport og infrastruktur til bevidste blokader eller miljømæssige og andre kriser, som de opstod i Fukushima. Nylige eksempler (fra 2006 og 2009) omfatter alvorlig energiknaphed som følge af afbrudte forsyninger fra Rusland og de tidligere oliekriser i 1970'erne. |
| --- | --- |

3.2

Der er fortsat en vedvarende fare for uforudsete, konjunkturbestemte chok, hvad enten disse er prisbaserede eller skyldes andre årsager omfattende alt fra problemer med transport og infrastruktur til bevidste blokader eller miljømæssige og andre kriser, som de opstod i Fukushima. Nylige eksempler (fra 2006 og 2009) omfatter alvorlig energiknaphed som følge af afbrudte forsyninger fra Rusland og de tidligere oliekriser i 1970'erne.

| 3.2.1 | De fleste af Kommissionens redskaber er langsigtede. Kommissionen har i mange år været klar over problemet. Den håndterer hindringer vha. sine handelsforhandlinger, og selvom udvalget er overbevist om, at forsyningssikkerhed indgår som et aspekt i disse, virker det ikke som om, at der i særlig høj grad fokuseres på at sikre vigtig import i en nødsituation. |
| --- | --- |

3.2.1

De fleste af Kommissionens redskaber er langsigtede. Kommissionen har i mange år været klar over problemet. Den håndterer hindringer vha. sine handelsforhandlinger, og selvom udvalget er overbevist om, at forsyningssikkerhed indgår som et aspekt i disse, virker det ikke som om, at der i særlig høj grad fokuseres på at sikre vigtig import i en nødsituation.

| 3.3 | Kompetencespørgsmålet udgør en af de mange udfordringer, som EU står over for. EU har kompetence i handelsspørgsmål, men kan ikke selv, i modsætning til USA, individuelle medlemsstater, militære organisationer eller endda individuelle virksomheder, lagre strategiske reserver af olie eller andre vigtige råstoffer. Det påpeges i revisionen af råstofinitiativet, at "ingen medlemsstat ville støtte en oplagringsordning som politisk løsningsmodel". |
| --- | --- |

3.3

Kompetencespørgsmålet udgør en af de mange udfordringer, som EU står over for. EU har kompetence i handelsspørgsmål, men kan ikke selv, i modsætning til USA, individuelle medlemsstater, militære organisationer eller endda individuelle virksomheder, lagre strategiske reserver af olie eller andre vigtige råstoffer. Det påpeges i revisionen af råstofinitiativet, at "ingen medlemsstat ville støtte en oplagringsordning som politisk løsningsmodel".

| 3.3.1 | EU kan kun anvende blød magt. Udfordringen for EU består i at udvikle en overordnet strategisk ramme. Her har EU gode forudsætninger for at gå i spidsen på tre vigtige områder: fremme af en global ramme, fremme af bæredygtighed og sikring af en fuld og aktiv inddragelse af civilsamfundet. Idet mange af anbefalingerne vedrører disse emner, er det ikke nødvendigt at gentage argumenterne her, men udvalget bifalder, at Kommissionen to gange (15) har fremhævet, at bæredygtig minedrift "kan og bør bidrage til bæredygtig udvikling". Bæredygtighed skal være et grundlæggende element i enhver EU-strategi for vigtig import. |
| --- | --- |

3.3.1

EU kan kun anvende blød magt. Udfordringen for EU består i at udvikle en overordnet strategisk ramme. Her har EU gode forudsætninger for at gå i spidsen på tre vigtige områder: fremme af en global ramme, fremme af bæredygtighed og sikring af en fuld og aktiv inddragelse af civilsamfundet. Idet mange af anbefalingerne vedrører disse emner, er det ikke nødvendigt at gentage argumenterne her, men udvalget bifalder, at Kommissionen to gange (15) har fremhævet, at bæredygtig minedrift "kan og bør bidrage til bæredygtig udvikling". Bæredygtighed skal være et grundlæggende element i enhver EU-strategi for vigtig import.

| 3.4 | Den private sektors rolle har stor betydning, idet mineraludvinding nu hovedsageligt er en markedstransaktion. Dette ses tydeligt i de mere åbne dele af verden, herunder EU, USA, Australien, Sydafrika, Brasilien og Indien samt til en vis grad de store russiske energivirksomheder. I den forbindelse bifalder udvalget navnlig tilsagnet fra EU Industrial Minerals Association om "aktivt at arbejde for en løbende forbedring af de økonomiske, miljømæssige og sociale resultater". |
| --- | --- |

3.4

Den private sektors rolle har stor betydning, idet mineraludvinding nu hovedsageligt er en markedstransaktion. Dette ses tydeligt i de mere åbne dele af verden, herunder EU, USA, Australien, Sydafrika, Brasilien og Indien samt til en vis grad de store russiske energivirksomheder. I den forbindelse bifalder udvalget navnlig tilsagnet fra EU Industrial Minerals Association om "aktivt at arbejde for en løbende forbedring af de økonomiske, miljømæssige og sociale resultater".

| 3.4.1 | Meddelelsen fra 2011 fastholder følgende "at sikre forsyningerne med råstoffer er grundlæggende set virksomhedernes opgave" og tilføjer, at de offentlige myndigheders rolle "er at sikre de rette rammevilkår, så virksomhederne kan udføre opgaven". |
| --- | --- |

3.4.1

Meddelelsen fra 2011 fastholder følgende "at sikre forsyningerne med råstoffer er grundlæggende set virksomhedernes opgave" og tilføjer, at de offentlige myndigheders rolle "er at sikre de rette rammevilkår, så virksomhederne kan udføre opgaven".

| 3.5 | I modsætning til ovenstående står en planøkonomi som Kinas, hvor de fleste af de økonomiske instrumenter og aktører er underkastet forskellige grader af central kontrol. Kina har en mere klar og gennemarbejdet strategisk tilgang til sikringen af landets fremtidige behov, for fødevarer og foder, vand, mineraler og energi, end noget andet land, hvilket navnlig hvad angår Afrika har givet anledning til udbredt bekymring. Udvalget har allerede påpeget følgende: "I sin søgen efter nye kilder til råmaterialer og investeringer i udlandet har Kina indgået partnerskaber med flere afrikanske lande, som fokuserer på investeringer som forretninger i stedet for udviklingsstøtte" (16). |
| --- | --- |

3.5

I modsætning til ovenstående står en planøkonomi som Kinas, hvor de fleste af de økonomiske instrumenter og aktører er underkastet forskellige grader af central kontrol. Kina har en mere klar og gennemarbejdet strategisk tilgang til sikringen af landets fremtidige behov, for fødevarer og foder, vand, mineraler og energi, end noget andet land, hvilket navnlig hvad angår Afrika har givet anledning til udbredt bekymring. Udvalget har allerede påpeget følgende: "I sin søgen efter nye kilder til råmaterialer og investeringer i udlandet har Kina indgået partnerskaber med flere afrikanske lande, som fokuserer på investeringer som forretninger i stedet for udviklingsstøtte" (16).

| 3.5.1 | Der er imidlertid andre, som hævder, at Kina har gjort "dårlige" handler og i høj grad betaler en overpris for sine råstoffer, samtidig med at landet ved at handle med lande, som ville skabe politiske vanskeligheder for andre, reelt er med til at øge udbuddet af disse mineraler. |
| --- | --- |

3.5.1

Der er imidlertid andre, som hævder, at Kina har gjort "dårlige" handler og i høj grad betaler en overpris for sine råstoffer, samtidig med at landet ved at handle med lande, som ville skabe politiske vanskeligheder for andre, reelt er med til at øge udbuddet af disse mineraler.

| 3.6 | For mange ressourcefattige udviklingslande er det vanskeligt at sikre adgangen til råstoffer. Selv i ressourcerige eksportlande er der behov for at udrydde fattigdom. De har brug for et større merværdiskabende input fra forarbejdning samt etablering af et fungerende partnerskab med den private sektor. |
| --- | --- |

3.6

For mange ressourcefattige udviklingslande er det vanskeligt at sikre adgangen til råstoffer. Selv i ressourcerige eksportlande er der behov for at udrydde fattigdom. De har brug for et større merværdiskabende input fra forarbejdning samt etablering af et fungerende partnerskab med den private sektor.

| 3.6.1 | Bekymringerne vedrørende "konfliktmineraler" er blevet nævnt. Kommissionens initiativ vedrører kun konfliktzoner eller områder, hvor der har været krig, men Kommissionen fastslår, "at udvinding, håndtering, handel med og forarbejdning af mineraler har været relateret til misbrug af indtægter, økonomiske tilbageslag, politiske konflikter og skrøbelige stater", hvilket understreges af krigsherrers misbrug af indtægter, den såkaldte "ressourceforbandelse". |
| --- | --- |

3.6.1

Bekymringerne vedrørende "konfliktmineraler" er blevet nævnt. Kommissionens initiativ vedrører kun konfliktzoner eller områder, hvor der har været krig, men Kommissionen fastslår, "at udvinding, håndtering, handel med og forarbejdning af mineraler har været relateret til misbrug af indtægter, økonomiske tilbageslag, politiske konflikter og skrøbelige stater", hvilket understreges af krigsherrers misbrug af indtægter, den såkaldte "ressourceforbandelse".

| 3.6.2 | Initiativer som EITI skal fremmes og støttes fuld ud, og der skal etableres komplette deltagelsesbaserede processer, som inddrager civilsamfundet. Sådanne tiltag og social dialog er vigtige forudsætninger for god regeringsførelse og korruptionsbekæmpelse. På dette område skaber den overvågningsrolle, som civilsamfundet har fået tildelt i nylige EU-handelsaftaler, en god præcedens, men civilsamfundet bør ligeledes, under behørig hensyntagen til gennemsigtighedsaspektet, inddrages fuldt ud og aktivt i hver fase af forhandlingerne om frihandelsaftaler, økonomiske partnerskabsaftaler samt partnerskabs- og samarbejdsaftaler, inden aftalerne indgås. Idet den private sektor spiller en central rolle, er det også vigtigt at høre arbejdsmarkedets parter. |
| --- | --- |

3.6.2

Initiativer som EITI skal fremmes og støttes fuld ud, og der skal etableres komplette deltagelsesbaserede processer, som inddrager civilsamfundet. Sådanne tiltag og social dialog er vigtige forudsætninger for god regeringsførelse og korruptionsbekæmpelse. På dette område skaber den overvågningsrolle, som civilsamfundet har fået tildelt i nylige EU-handelsaftaler, en god præcedens, men civilsamfundet bør ligeledes, under behørig hensyntagen til gennemsigtighedsaspektet, inddrages fuldt ud og aktivt i hver fase af forhandlingerne om frihandelsaftaler, økonomiske partnerskabsaftaler samt partnerskabs- og samarbejdsaftaler, inden aftalerne indgås. Idet den private sektor spiller en central rolle, er det også vigtigt at høre arbejdsmarkedets parter.

4.   Kommissionens nuværende politik for strategiske mineraler og råstoffer

| 4.1 | Kommissionen (GD for Erhvervspolitik) iværksatte sit råstofinitiativ i 2008. Initiativet har tre søjler baseret på for det første lige vilkår for adgangen til råstoffer i tredjelande, for det andet fremme af en bæredygtig forsyning ved brug af europæiske ressourcer og for det tredje øget ressourceeffektivitet og fremme af genvinding. |
| --- | --- |

4.1

Kommissionen (GD for Erhvervspolitik) iværksatte sit råstofinitiativ i 2008. Initiativet har tre søjler baseret på for det første lige vilkår for adgangen til råstoffer i tredjelande, for det andet fremme af en bæredygtig forsyning ved brug af europæiske ressourcer og for det tredje øget ressourceeffektivitet og fremme af genvinding.

| 4.1.1 | De sidstnævnte søjler har afgørende betydning, men ligger uden for denne udtalelses temaområde. Udvalget stiller imidlertid spørgsmålstegn ved, hvorfor så stor en procentdel af EU's genbrugsmetaller eksporteres til lande uden for EU, når genbrugt metalskrot ofte er væsentligt mere værdifuldt og billigere end det oprindelige råstof. I realiteten subsidierer vi Kina. |
| --- | --- |

4.1.1

De sidstnævnte søjler har afgørende betydning, men ligger uden for denne udtalelses temaområde. Udvalget stiller imidlertid spørgsmålstegn ved, hvorfor så stor en procentdel af EU's genbrugsmetaller eksporteres til lande uden for EU, når genbrugt metalskrot ofte er væsentligt mere værdifuldt og billigere end det oprindelige råstof. I realiteten subsidierer vi Kina.

| 4.2 | Kommissionen godkendte rapporten fra ad hoc-arbejdsgruppen til definition af kritiske råstoffer i sin meddelelse fra 2011. Dette aspekt behandlede udvalget i sin udtalelse om "Imødegåelse af udfordringerne på råvaremarkederne og med hensyn til råstoffer" (17)
  , som ligeledes så på de finansielle markeders rolle. |
| --- | --- |

4.2

Kommissionen godkendte rapporten fra ad hoc-arbejdsgruppen til definition af kritiske råstoffer i sin meddelelse fra 2011. Dette aspekt behandlede udvalget i sin udtalelse om "Imødegåelse af udfordringerne på råvaremarkederne og med hensyn til råstoffer" (17)
  , som ligeledes så på de finansielle markeders rolle.

| 4.2.1 | 14 råstoffer af kritisk betydning under angivelse af genanvendelsesprocenter og substitution. Udvalget bifalder, at den igangværende revision sker i tæt samråd med aktørerne, på trods af at der ikke ses nærmere på politiske alternativer, som i f.eks. USA eller UK forventeligt ville spille en vigtig rolle. |
| --- | --- |

4.2.1

14 råstoffer af kritisk betydning under angivelse af genanvendelsesprocenter og substitution. Udvalget bifalder, at den igangværende revision sker i tæt samråd med aktørerne, på trods af at der ikke ses nærmere på politiske alternativer, som i f.eks. USA eller UK forventeligt ville spille en vigtig rolle.

| 4.2.2 | Udvalget bifalder den overordnede, yderst grundige, metode, som anvendes. Blandt andet ses der nærmere på mineraler (og biprodukter) som har stor økonomisk betydning (samtidig med at mineraler med meget forskellige egenskaber, der anvendes i mange forskellige sektorer, sammenlignes), forsyningsrisikoen er stor, og hvor der for nærværende mangler alternativer. På basis af Verdensbankens indikatorer udpeges leverandørlande med en mangelfuld regeringsførelse eller en høj risiko for forstyrrende hændelser (omfattende alt fra en vilkårlig indførelse af eksportkvoter til borgerkrig) eller lande, hvor miljøstandarderne er lave. Der ses ligeledes nærmere på potentielle genanvendelsesprocenter samt malmens kvalitet, prisudsving og fortsat geografisk tilgængelighed. Dette detaljerede arbejde er fortsat yderst vigtigt. |
| --- | --- |

4.2.2

Udvalget bifalder den overordnede, yderst grundige, metode, som anvendes. Blandt andet ses der nærmere på mineraler (og biprodukter) som har stor økonomisk betydning (samtidig med at mineraler med meget forskellige egenskaber, der anvendes i mange forskellige sektorer, sammenlignes), forsyningsrisikoen er stor, og hvor der for nærværende mangler alternativer. På basis af Verdensbankens indikatorer udpeges leverandørlande med en mangelfuld regeringsførelse eller en høj risiko for forstyrrende hændelser (omfattende alt fra en vilkårlig indførelse af eksportkvoter til borgerkrig) eller lande, hvor miljøstandarderne er lave. Der ses ligeledes nærmere på potentielle genanvendelsesprocenter samt malmens kvalitet, prisudsving og fortsat geografisk tilgængelighed. Dette detaljerede arbejde er fortsat yderst vigtigt.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EU Trade Policy for Raw Materials – Second Activity Report, May 2012.

1

(2)  COM(2008) 699 final og COM(2013) 442 final.

2

(3)  Kommissionens meddelelse "Et værdigt liv for alle: Fattigdomsudryddelse og en bæredygtig udvikling i verden", COM(2013) 92 final af 27. februar 2013. EUT C 271 af 19.9.2013, s. 144.

3

(4)  Jf. fodnote 1.

4

(5)  COM (2011) 25 final.

5

(6)  OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas: Second Edition 2012.

6

(7)  COM (2006)567 final, 4. oktober 2006, pkt. 3.1.iii.

7

(8)  Jf. fodnote 1.

8

(9)  Gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien.

9

(10)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget – Energikøreplanen 2050", COM(2011) 885 final, EUT C 229 af 31.7.2012, s. 126-132.

10

(11)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse COM (2011) 540, som refereret i udvalgets udtalelse om "Indførelse af en mekanisme for udveksling af oplysninger vedrørende mellemstatslige aftaler mellem medlemsstater og tredjelande på energiområdet" – EUT C 68 af 6.3.2012.

11

(12)  EØSU's udtalelse om "Den eksterne dimension af EU's energipolitik", EUT C 182 af 4.8.2009, s 8-12.

12

(13)  EØSU's udtalelse om "Energiforsyning – hvilken slags naboskabspolitik har vi brug for, når EU's forsyningssikkerhed skal sikres?" – EUT C 132 af 3.5.2011, s. 15-21.

13

(14)  EØSU's udtalelse om "Handel og fødevaresikkerhed", EUT C 255 af 22.9.2010.

14

(15)  Jf. fodnote 2 og 5.

15

(16)  EØSU's udtalelse om "Etablering af en samlet europæisk international investeringspolitik", EUT C 318 af 29.10.2011.

16

(17)  EUT C 318 af 29.10.2011, s. 76-81.

17

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/53 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/53

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Akten for det indre marked – manglende foranstaltninger« (tillægsudtalelse)

2014/C 67/09

Ordfører: Benedicte FEDERSPIEL

Medordførere: Martin SIECKER og Ivan VOLEŠ

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 14. februar 2013 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at afgive udtalelse om:

"Akten for det indre marked – manglende foranstaltninger"

(tillægsudtalelse).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 2. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 119 stemmer for, 4 imod og 13 hverken for eller imod:

1.   Indledning

| 1.1 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) har fulgt Kommissionens initiativer til relancering af det indre marked fra starten i 2010. I sin udtalelse om Akten for det indre marked I (1) nævnte udvalget en række foranstaltninger, som det savnede blandt Kommissionens forslag (2). Der bør tages højde for bemærkninger og konklusioner fra "Rapport om unionsborgerskab 2010 – Afskaffelse af hindringerne for unionsborgernes rettigheder" (3). EØSU gør Kommissionen opmærksom på, at der er flere hindringer for det indre markeds funktion i dag, end da det blev etableret (4). |
| --- | --- |

1.1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) har fulgt Kommissionens initiativer til relancering af det indre marked fra starten i 2010. I sin udtalelse om Akten for det indre marked I (1) nævnte udvalget en række foranstaltninger, som det savnede blandt Kommissionens forslag (2). Der bør tages højde for bemærkninger og konklusioner fra "Rapport om unionsborgerskab 2010 – Afskaffelse af hindringerne for unionsborgernes rettigheder" (3). EØSU gør Kommissionen opmærksom på, at der er flere hindringer for det indre markeds funktion i dag, end da det blev etableret (4).

| 1.2 | EØSU er en vigtig partner i forbindelse med tilrettelæggelsen af "måneden for det indre marked". Bidraget fra civilsamfundets organisationer er nødvendigt for at få det rette fokus på de foranstaltninger, som relanceringen af det indre marked kræver, da disse organisationer påvirkes af tiltagene. |
| --- | --- |

1.2

EØSU er en vigtig partner i forbindelse med tilrettelæggelsen af "måneden for det indre marked". Bidraget fra civilsamfundets organisationer er nødvendigt for at få det rette fokus på de foranstaltninger, som relanceringen af det indre marked kræver, da disse organisationer påvirkes af tiltagene.

| 1.3 | EU's økonomiske linje må lægges om efter næsten 30 år og troen på, at det fri marked altid evner at korrigere dysfunktionel markedsadfærd, må opgives. Den nylige økonomiske og finansielle krise har haft alvorlige følger for borgerne: deres ofre skal resultere i nye perspektiver, ellers vil støtten til den europæiske integration falde yderligere. I den henseende opfattes vedtagelsen og gennemførelsen af initiativerne under akten for det indre marked I og II for at have været for langsom. |
| --- | --- |

1.3

EU's økonomiske linje må lægges om efter næsten 30 år og troen på, at det fri marked altid evner at korrigere dysfunktionel markedsadfærd, må opgives. Den nylige økonomiske og finansielle krise har haft alvorlige følger for borgerne: deres ofre skal resultere i nye perspektiver, ellers vil støtten til den europæiske integration falde yderligere. I den henseende opfattes vedtagelsen og gennemførelsen af initiativerne under akten for det indre marked I og II for at have været for langsom.

| 1.4 | Der skal træffes konkrete foranstaltninger til bekæmpelse af enhver form for fattigdom, herunder på områderne energi, forbrug, overdreven gældsætning mm., der er forårsaget af den finansielle krise, og som undergraver den økonomiske vækst og resultaterne af det indre marked. |
| --- | --- |

1.4

Der skal træffes konkrete foranstaltninger til bekæmpelse af enhver form for fattigdom, herunder på områderne energi, forbrug, overdreven gældsætning mm., der er forårsaget af den finansielle krise, og som undergraver den økonomiske vækst og resultaterne af det indre marked.

| 1.5 | EØSU har gentagne gange insisteret på medlemsstaternes medansvar for at realisere et velfungerende indre marked gennem en hensigtsmæssig gennemførelse og håndhævelse. Håndhævelsen skal have en ny grænseoverskridende dimension, der involverer samarbejde. Et fremtidssikret indre marked skal bygge på en bæredygtig, yderst konkurrencedygtig økonomi, der er baseret på bæredygtige processer og produkter, et anstændigt arbejdsmiljø og innovation. Det er vigtigt, at Kommissionen sætter EU's 500 millioner borgere i centrum for det indre marked. De repræsenterer en vigtig økonomisk styrke, hvis forbrug står for 56 % af EU's BNP, som anført i Kommissionens forbrugerdagsorden (5). |
| --- | --- |

1.5

EØSU har gentagne gange insisteret på medlemsstaternes medansvar for at realisere et velfungerende indre marked gennem en hensigtsmæssig gennemførelse og håndhævelse. Håndhævelsen skal have en ny grænseoverskridende dimension, der involverer samarbejde. Et fremtidssikret indre marked skal bygge på en bæredygtig, yderst konkurrencedygtig økonomi, der er baseret på bæredygtige processer og produkter, et anstændigt arbejdsmiljø og innovation. Det er vigtigt, at Kommissionen sætter EU's 500 millioner borgere i centrum for det indre marked. De repræsenterer en vigtig økonomisk styrke, hvis forbrug står for 56 % af EU's BNP, som anført i Kommissionens forbrugerdagsorden (5).

| 1.6 | Det indre marked skal være et instrument, som leverer håndgribelige resultater i tråd med det sociale og miljømæssige acquis. Initiativer under akten for det indre marked I og II skal koordineres med foranstaltninger og skridt til styrkelse af Den Økonomiske og Monetære Union (finanspagten, ESM, europluspagten mm.). |
| --- | --- |

1.6

Det indre marked skal være et instrument, som leverer håndgribelige resultater i tråd med det sociale og miljømæssige acquis. Initiativer under akten for det indre marked I og II skal koordineres med foranstaltninger og skridt til styrkelse af Den Økonomiske og Monetære Union (finanspagten, ESM, europluspagten mm.).

| 1.7 | Forhandlinger om frihandelsaftaler bør anvendes til at sikre lige konkurrencevilkår, f.eks. gensidighed hvad angår toldtariffer, samtidig med at høje standarder for forbruger-, miljø- og socialbeskyttelse fastholdes. I konkurrencen med globale aktører skal EU sikre faktorer, som styrker Unionens konkurrenceevne, herunder tilgængelige energiressourcer, en kvalificeret arbejdsstyrke og et fleksibelt arbejdsmarked. |
| --- | --- |

1.7

Forhandlinger om frihandelsaftaler bør anvendes til at sikre lige konkurrencevilkår, f.eks. gensidighed hvad angår toldtariffer, samtidig med at høje standarder for forbruger-, miljø- og socialbeskyttelse fastholdes. I konkurrencen med globale aktører skal EU sikre faktorer, som styrker Unionens konkurrenceevne, herunder tilgængelige energiressourcer, en kvalificeret arbejdsstyrke og et fleksibelt arbejdsmarked.

2.   Det digitale indre marked

2.1   Den nyligt vedtagne forordning om selektiv distribution har bevaret sondringen mellem offline og online-distributionskanaler ved at tillade, at der kan stilles krav om, at visse distributører skal have et fysisk forretningssted ("bricks and mortar"-virksomhed), inden de begiver sig ud i onlinesalg. Den nye forordning vil ikke forhindre en selektiv distribution af hverdagsprodukter, der kan have negativ indvirkning på konkurrencen og forbrugernes valgmuligheder.

2.2   Kommissionen bør stå fast og bekræfte princippet om søgningsneutralitet, som fastslår, at søgemaskiner ikke bør manipulere med de såkaldte "naturlige søgeresultater" af hensyn til egne kommercielle interesser. Løsningsmodeller baseret på mærkning af søgeresultater er ikke tilstrækkelige til at genoprette konkurrencen, forhindre konkurrencebegrænsende adfærd og styrke forbrugervelfærden.

2.3   Databeskyttelse

| 2.3.1 | Når den reviderede databeskyttelsesforordning er vedtaget, vil det være vigtigt, at medlemsstaterne får retningslinjer om specifikke bestemmelser, så det sikres, at de gennemføres på sammenhængende vis. |
| --- | --- |

2.3.1

Når den reviderede databeskyttelsesforordning er vedtaget, vil det være vigtigt, at medlemsstaterne får retningslinjer om specifikke bestemmelser, så det sikres, at de gennemføres på sammenhængende vis.

| 2.3.2 | Der bør især fokuseres på udviklingen af standardmeddelelser om beskyttelse af privatlivets fred. Den nye forordning indeholder en bestemmelse, som kræver, at politikker for beskyttelse af privatlivets fred skal være gennemsigtige og forståelige for forbrugerne. Udviklingen af standardmeddelelser om beskyttelse af privatlivets fred vil bidrage til at sikre, at forbrugerne er ordentligt informerede om brugen af deres personlige oplysninger, og at politikker for beskyttelse af privatlivets fred ikke længere består af komplekse juridiske tekster. Det bør sikres, at erhvervslivet, navnlig SMV'er, ikke pålægges uforholdsmæssigt store administrative byrder og omkostninger. |
| --- | --- |

2.3.2

Der bør især fokuseres på udviklingen af standardmeddelelser om beskyttelse af privatlivets fred. Den nye forordning indeholder en bestemmelse, som kræver, at politikker for beskyttelse af privatlivets fred skal være gennemsigtige og forståelige for forbrugerne. Udviklingen af standardmeddelelser om beskyttelse af privatlivets fred vil bidrage til at sikre, at forbrugerne er ordentligt informerede om brugen af deres personlige oplysninger, og at politikker for beskyttelse af privatlivets fred ikke længere består af komplekse juridiske tekster. Det bør sikres, at erhvervslivet, navnlig SMV'er, ikke pålægges uforholdsmæssigt store administrative byrder og omkostninger.

2.4   Ophavsret

| 2.4.1 | Efter anbefalingerne fra tidligere kommissær Antonio Vitorino må Kommissionen vedtage opfølgningsforanstaltninger for at sikre, at de nuværende afgiftsordninger for ophavsret gradvist udfases. På kort sigt bør det nuværende system reformeres, og det bør præciseres, at digitalt indhold, som er omfattet af licensaftaler, ikke må belægges med yderligere afgifter, hvis det oploades til en ”cloud” eller lagres i den via en tjenesteudbyder. Det er også vigtigt, at ophavsretsafgiften bliver synlig for slutbrugeren, og at beregne afgifter på grundlag af den økonomiske skade, som privatkopiering forårsager. |
| --- | --- |

2.4.1

Efter anbefalingerne fra tidligere kommissær Antonio Vitorino må Kommissionen vedtage opfølgningsforanstaltninger for at sikre, at de nuværende afgiftsordninger for ophavsret gradvist udfases. På kort sigt bør det nuværende system reformeres, og det bør præciseres, at digitalt indhold, som er omfattet af licensaftaler, ikke må belægges med yderligere afgifter, hvis det oploades til en ”cloud” eller lagres i den via en tjenesteudbyder. Det er også vigtigt, at ophavsretsafgiften bliver synlig for slutbrugeren, og at beregne afgifter på grundlag af den økonomiske skade, som privatkopiering forårsager.

| 2.4.2 | Direktivet om ophavsret fra 2001 har ikke opfyldt målet om en harmonisering af ophavsretten i EU's medlemsstater. Der findes betydelige forskelle med hensyn til undtagelser og indskrænkninger, hvilket skaber juridisk usikkerhed for både forbrugere og ophavsmænd. Det bør prioriteres at revidere dette direktiv. |
| --- | --- |

2.4.2

Direktivet om ophavsret fra 2001 har ikke opfyldt målet om en harmonisering af ophavsretten i EU's medlemsstater. Der findes betydelige forskelle med hensyn til undtagelser og indskrænkninger, hvilket skaber juridisk usikkerhed for både forbrugere og ophavsmænd. Det bør prioriteres at revidere dette direktiv.

| 2.4.3 | Det nuværende system for distribution af audiovisuelt indhold baseret på platforme og territorialfrigivelse skal tilpasses de digitale rammevilkår og leve op til forbrugernes forventninger. Den kronologiske frigivelse af film gennem forskellige medier (biografer, DVD, Video on Demand), og i forskellige geografiske områder, bør reduceres og tillade en vis form for fleksibilitet. Der er råderum til at eksperimentere med innovative forretningsmodeller, som ville gøre det muligt at have en enkelt frigivelsesdato for audiovisuelt indhold i lande med en fælles kulturel og sproglig tradition. |
| --- | --- |

2.4.3

Det nuværende system for distribution af audiovisuelt indhold baseret på platforme og territorialfrigivelse skal tilpasses de digitale rammevilkår og leve op til forbrugernes forventninger. Den kronologiske frigivelse af film gennem forskellige medier (biografer, DVD, Video on Demand), og i forskellige geografiske områder, bør reduceres og tillade en vis form for fleksibilitet. Der er råderum til at eksperimentere med innovative forretningsmodeller, som ville gøre det muligt at have en enkelt frigivelsesdato for audiovisuelt indhold i lande med en fælles kulturel og sproglig tradition.

2.5   Digitale produkter

| 2.5.1 | Det er nødvendigt at fortsætte den harmoniseringsproces, som blev indledt med direktivet om forbrugerrettigheder fra 2011, ved at revidere og opdatere forbrugerkøbsdirektivet fra 1999, så det lever op til udfordringerne i den digitale økonomi: der er et presserende behov for afhjælpende foranstaltninger, når der er tale om mangelfulde produkter med et digitalt indhold. |
| --- | --- |

2.5.1

Det er nødvendigt at fortsætte den harmoniseringsproces, som blev indledt med direktivet om forbrugerrettigheder fra 2011, ved at revidere og opdatere forbrugerkøbsdirektivet fra 1999, så det lever op til udfordringerne i den digitale økonomi: der er et presserende behov for afhjælpende foranstaltninger, når der er tale om mangelfulde produkter med et digitalt indhold.

| 2.5.2 | Kommissionen bør udarbejde retningslinjer for anvendelse af lovgivningen om urimelige kontraktvilkår (direktiv 1993/13/EØF) på forbrugeraftaler om levering af digitalt indhold. |
| --- | --- |

2.5.2

Kommissionen bør udarbejde retningslinjer for anvendelse af lovgivningen om urimelige kontraktvilkår (direktiv 1993/13/EØF) på forbrugeraftaler om levering af digitalt indhold.

3.   Varer og tjenesteydelser

| 3.1 | I september 2013 fremsatte Kommissionen forslag om en lovgivningspakke til fuldførelse af det indre marked for telekommunikation. EØSU beklager, at man med forslaget ikke benytter lejligheden til at reducere roamingafgifterne yderligere og dermed forbedre det indre marked for de europæiske borgere. EØSU bifalder forslagene til regler, der skal gøre det lettere at skifte operatør, sikre mere rimelige aftalebetingelser og en rimelig kommerciel praksis samt sikre bedre håndhævelse og klageadgang. Reglerne vedrørende netneutralitet er et skridt i den rigtige retning, men må styrkes yderligere. |
| --- | --- |

3.1

I september 2013 fremsatte Kommissionen forslag om en lovgivningspakke til fuldførelse af det indre marked for telekommunikation. EØSU beklager, at man med forslaget ikke benytter lejligheden til at reducere roamingafgifterne yderligere og dermed forbedre det indre marked for de europæiske borgere. EØSU bifalder forslagene til regler, der skal gøre det lettere at skifte operatør, sikre mere rimelige aftalebetingelser og en rimelig kommerciel praksis samt sikre bedre håndhævelse og klageadgang. Reglerne vedrørende netneutralitet er et skridt i den rigtige retning, men må styrkes yderligere.

| 3.2 | Forholdet mellem harmoniserede og ikke-harmoniserede sektorer opfylder økonomiens grundlæggende behov. Ethvert yderligere tiltag til harmonisering af andre varesektorer skal baseres på en grundig analyse. For ikke-harmoniserede sektorer, der er omfattet af principperne om gensidig anerkendelse, bør Kommissionen opstille retningslinjer for den rolle og juridiske status, der indehaves af private prøvningsorganer, som ikke accepterer certifikater, der er udstedt af prøvningsorganer fra andre lande. Den tosproglige liste over ikke-harmoniserede produkter på Kommissionens websted bør gøres komplet. |
| --- | --- |

3.2

Forholdet mellem harmoniserede og ikke-harmoniserede sektorer opfylder økonomiens grundlæggende behov. Ethvert yderligere tiltag til harmonisering af andre varesektorer skal baseres på en grundig analyse. For ikke-harmoniserede sektorer, der er omfattet af principperne om gensidig anerkendelse, bør Kommissionen opstille retningslinjer for den rolle og juridiske status, der indehaves af private prøvningsorganer, som ikke accepterer certifikater, der er udstedt af prøvningsorganer fra andre lande. Den tosproglige liste over ikke-harmoniserede produkter på Kommissionens websted bør gøres komplet.

| 3.3 | Forbrugerne har stadig ikke adgang til et indre marked for finansielle tjenesteydelser i detailleddet. På grund af erhvervsmæssige og kommercielle barrierer er det stort set umuligt for forbrugerne at købe finansielle tjenesteydelser i udlandet. Eksisterende store forskelle i kvalitet og pris mellem bankkonti, opsparingskonti og realkreditlån medlemsstaterne imellem kunne gøre det attraktivt for forbrugerne at købe finansielle produkter i andre lande. EØSU opfordrer Kommissionen til at analysere denne situation og foreslå initiativer. Forbrugerne modtager ofte ikke objektive og uafhængige anbefalinger/rådgivning om vigtige finansielle beslutninger med relation til pensionsopsparing, andre investeringer eller langfristede lån. Uafhængige og prismæssigt overkommelige modeller for finansiel rådgivning bør styrkes i hele Europa. |
| --- | --- |

3.3

Forbrugerne har stadig ikke adgang til et indre marked for finansielle tjenesteydelser i detailleddet. På grund af erhvervsmæssige og kommercielle barrierer er det stort set umuligt for forbrugerne at købe finansielle tjenesteydelser i udlandet. Eksisterende store forskelle i kvalitet og pris mellem bankkonti, opsparingskonti og realkreditlån medlemsstaterne imellem kunne gøre det attraktivt for forbrugerne at købe finansielle produkter i andre lande. EØSU opfordrer Kommissionen til at analysere denne situation og foreslå initiativer. Forbrugerne modtager ofte ikke objektive og uafhængige anbefalinger/rådgivning om vigtige finansielle beslutninger med relation til pensionsopsparing, andre investeringer eller langfristede lån. Uafhængige og prismæssigt overkommelige modeller for finansiel rådgivning bør styrkes i hele Europa.

| 3.4 | Håndhævelsen af reglerne for finansielle tjenesteydelser er stadig ikke tilfredsstillende: nogle medlemsstater har ingen offentlig instans med ansvar for forbrugerbeskyttelse. Hvis sådanne instanser findes, er deres juridiske beføjelser ofte for begrænsede. Heller ikke de europæiske tilsynsmyndigheder (EBA – Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, ESMA – Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed og EIOPA – Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger), der blev etableret for to år siden, har et mandat, der er stærkt nok inden for forbrugerbeskyttelse. Deres beføjelser i den henseende bør udvides, og tilsynsmyndighederne skal have mulighed for at koordinere indsatsen med de nationale myndigheder. |
| --- | --- |

3.4

Håndhævelsen af reglerne for finansielle tjenesteydelser er stadig ikke tilfredsstillende: nogle medlemsstater har ingen offentlig instans med ansvar for forbrugerbeskyttelse. Hvis sådanne instanser findes, er deres juridiske beføjelser ofte for begrænsede. Heller ikke de europæiske tilsynsmyndigheder (EBA – Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, ESMA – Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed og EIOPA – Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger), der blev etableret for to år siden, har et mandat, der er stærkt nok inden for forbrugerbeskyttelse. Deres beføjelser i den henseende bør udvides, og tilsynsmyndighederne skal have mulighed for at koordinere indsatsen med de nationale myndigheder.

| 3.5 | Det indre marked for tjenesteydelser, herunder netværksinfrastrukturtjenester (telekommunikation, elektricitet, gas, transport og forsikring) har det største potentiale for forbedringer. En forbedring af resultaterne med kvikskranker i alle medlemsstater er en forudsætning for, at direktivet kan bidrage til vækst og øget beskæftigelse. Kommissionen bør udarbejde lovgivningsmæssige henstillinger om fjernelsen af hindringer for gennemførelsen af direktivet (6), som peer-to-peer-analysen har påpeget. EØSU opfordrer til, at der oprettes en komplet database over alle godkendelsesordninger med det formål at kortlægge bedste praksis på lovgivningsområdet og udpege unødvendige og uacceptable krav fra de udstedende myndigheders side. |
| --- | --- |

3.5

Det indre marked for tjenesteydelser, herunder netværksinfrastrukturtjenester (telekommunikation, elektricitet, gas, transport og forsikring) har det største potentiale for forbedringer. En forbedring af resultaterne med kvikskranker i alle medlemsstater er en forudsætning for, at direktivet kan bidrage til vækst og øget beskæftigelse. Kommissionen bør udarbejde lovgivningsmæssige henstillinger om fjernelsen af hindringer for gennemførelsen af direktivet (6), som peer-to-peer-analysen har påpeget. EØSU opfordrer til, at der oprettes en komplet database over alle godkendelsesordninger med det formål at kortlægge bedste praksis på lovgivningsområdet og udpege unødvendige og uacceptable krav fra de udstedende myndigheders side.

4.   Fri bevægelighed for arbejdstagere

| 4.1 | EØSU støtter tiltag til at forbedre arbejdskraftens frie bevægelighed, herunder fjernelsen af hindringer som manglende anerkendelse af faglige kvalifikationer. Det er især nødvendigt at modernisere og liberalisere dette system, øge koordinationen i sundhedssektoren for at forebygge mangel på arbejdskraft i de udsendende lande, styrke koordinationen af sociale sikringsordninger og oprette en kvikskranke med det formål at lette registreringsprocedurerne (7). |
| --- | --- |

4.1

EØSU støtter tiltag til at forbedre arbejdskraftens frie bevægelighed, herunder fjernelsen af hindringer som manglende anerkendelse af faglige kvalifikationer. Det er især nødvendigt at modernisere og liberalisere dette system, øge koordinationen i sundhedssektoren for at forebygge mangel på arbejdskraft i de udsendende lande, styrke koordinationen af sociale sikringsordninger og oprette en kvikskranke med det formål at lette registreringsprocedurerne (7).

| 4.2 | Det overordnede rammedirektiv, relaterede direktiver og den vedvarende overvågning vha. flerårige strategiske planer har resulteret i konvergerende sikkerhedsregler (herunder minimumskrav), der anerkendes af arbejdstagerne, herunder dem, der befinder sig i (midlertidige og mobile) grænseoverskridende situationer. Siden 1978 er denne proces kontinuerligt blevet gennemført ved hjælp af på hinanden følgende handlingsplaner. Da den sidste udløb i december 2012 iværksatte Kommissionen ikke en ny handlingsplan. Med henblik på at videreføre denne konvergensproces bør Kommissionen hurtigst muligt vedtage en ny handlingsplan under EU-strategien til fremme af høje sikkerhedsstandarder (som fremhævet af Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen) i et tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter. |
| --- | --- |

4.2

Det overordnede rammedirektiv, relaterede direktiver og den vedvarende overvågning vha. flerårige strategiske planer har resulteret i konvergerende sikkerhedsregler (herunder minimumskrav), der anerkendes af arbejdstagerne, herunder dem, der befinder sig i (midlertidige og mobile) grænseoverskridende situationer. Siden 1978 er denne proces kontinuerligt blevet gennemført ved hjælp af på hinanden følgende handlingsplaner. Da den sidste udløb i december 2012 iværksatte Kommissionen ikke en ny handlingsplan. Med henblik på at videreføre denne konvergensproces bør Kommissionen hurtigst muligt vedtage en ny handlingsplan under EU-strategien til fremme af høje sikkerhedsstandarder (som fremhævet af Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen) i et tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter.

| 4.3 | Tilbagetrækningen af Monti II-forordningen løser ikke de problemer, der er opstået som følge af EU-Domstolens retspraksis, der er baseret på en mangelfuld lovgivning om udstationering af arbejdstagere (8) og gennemførelsen af denne. Arbejdsmarkedets parter i Europa har ikke kunnet nå til enighed om dette spørgsmål. Kommissionen bør ikke desto mindre overveje at foreslå medlemsstaterne, at der tilføjes en protokol om sociale fremskridt til EU-traktaterne, som fastslår, at sociale rettigheder ikke er underordnet økonomiske friheder. Dette kunne tydeliggøre, at det indre marked ikke er et mål i sig selv, men at det også blev etableret for at sikre sociale fremskridt og velstand for alle EU-borgere (9). |
| --- | --- |

4.3

Tilbagetrækningen af Monti II-forordningen løser ikke de problemer, der er opstået som følge af EU-Domstolens retspraksis, der er baseret på en mangelfuld lovgivning om udstationering af arbejdstagere (8) og gennemførelsen af denne. Arbejdsmarkedets parter i Europa har ikke kunnet nå til enighed om dette spørgsmål. Kommissionen bør ikke desto mindre overveje at foreslå medlemsstaterne, at der tilføjes en protokol om sociale fremskridt til EU-traktaterne, som fastslår, at sociale rettigheder ikke er underordnet økonomiske friheder. Dette kunne tydeliggøre, at det indre marked ikke er et mål i sig selv, men at det også blev etableret for at sikre sociale fremskridt og velstand for alle EU-borgere (9).

| 4.4 | Når vigtige EU-rettigheder overtrædes, skal arbejdstagere, forbrugere og virksomheder have mulighed for at gøre de rettigheder gældende, som EU-lovgivningen har givet dem. I den henseende henviser EU imidlertid kun til forbrugeres og virksomheders rettigheder. Det er nødvendigt, at arbejdstagere har den samme mulighed for at gøre rettigheder i EU-lovgivningen gældende i tilfælde af grænseoverskridende arbejdsmarkedskonflikter. Selvom det ofte hævdes, at arbejdstagerne har adgang til retsvæsenet og kan søge erstatning samt overholdelse af arbejdsvilkår og lovgivning gennem de lokale domstole i værtslandet, er det i praksis således, at de henvises til domstolene i deres hjemland (10). |
| --- | --- |

4.4

Når vigtige EU-rettigheder overtrædes, skal arbejdstagere, forbrugere og virksomheder have mulighed for at gøre de rettigheder gældende, som EU-lovgivningen har givet dem. I den henseende henviser EU imidlertid kun til forbrugeres og virksomheders rettigheder. Det er nødvendigt, at arbejdstagere har den samme mulighed for at gøre rettigheder i EU-lovgivningen gældende i tilfælde af grænseoverskridende arbejdsmarkedskonflikter. Selvom det ofte hævdes, at arbejdstagerne har adgang til retsvæsenet og kan søge erstatning samt overholdelse af arbejdsvilkår og lovgivning gennem de lokale domstole i værtslandet, er det i praksis således, at de henvises til domstolene i deres hjemland (10).

5.   Gennemførelse, implementering og håndhævelse

| 5.1 | En ny udfordring for håndhævelsen af forbrugerrettigheder kommer fra store internationale virksomheder eller sammenslutninger, der anvender markedsføringsstrategier møntet på hele Europa, som ikke længere kan imødegås af nationale modeller for håndhævelse. Et bedre samarbejde mellem nationale retshåndhævende myndigheder, og en mere fremtrædende rolle for Kommissionen i den fælles koordinering af disse tiltag, bør være målet. Synergieffekter mellem offentlige og private aktører på håndhævelsesområdet, f.eks. forbrugerorganisationer, bør udnyttes bedre. |
| --- | --- |

5.1

En ny udfordring for håndhævelsen af forbrugerrettigheder kommer fra store internationale virksomheder eller sammenslutninger, der anvender markedsføringsstrategier møntet på hele Europa, som ikke længere kan imødegås af nationale modeller for håndhævelse. Et bedre samarbejde mellem nationale retshåndhævende myndigheder, og en mere fremtrædende rolle for Kommissionen i den fælles koordinering af disse tiltag, bør være målet. Synergieffekter mellem offentlige og private aktører på håndhævelsesområdet, f.eks. forbrugerorganisationer, bør udnyttes bedre.

| 5.2 | Samarbejdet mellem nationale retshåndhævende myndigheder er blevet et vigtigt emne, men hidtil uden den store succes. Kommissionen bør spille en større rolle i koordinationen af nationale håndhævelsesforanstaltninger i de tilfælde, hvor der er tale om en overtrædelse af forbrugerlovgivningen med en europæisk dimension. Derudover bør det indgå i overvejelserne at give Kommissionen beføjelser til at håndhæve EU's forbrugerlovgivning (11) (på samme måde som for konkurrencerettens vedkommende). |
| --- | --- |

5.2

Samarbejdet mellem nationale retshåndhævende myndigheder er blevet et vigtigt emne, men hidtil uden den store succes. Kommissionen bør spille en større rolle i koordinationen af nationale håndhævelsesforanstaltninger i de tilfælde, hvor der er tale om en overtrædelse af forbrugerlovgivningen med en europæisk dimension. Derudover bør det indgå i overvejelserne at give Kommissionen beføjelser til at håndhæve EU's forbrugerlovgivning (11) (på samme måde som for konkurrencerettens vedkommende).

6.   Specifikke forbrugerspørgsmål

6.1   EØSU beklager, at der kun er blevet stillet forslag om et ikke-bindende initiativ vedrørende gruppesøgsmål efter alle disse år og på trods af gennemførelsen af fire høringer. Derudover tager principperne i Kommissionens henstilling ikke højde for forbrugernes behov og lever ikke op til status quo i nogle medlemsstater.

6.2   Urimelig handelspraksis

| 6.2.1 | Det bør være målet at sikre en bedre håndhævelse af direktivet om urimelig handelspraksis, navnlig i det digitale miljø, herunder især inden for e-handel (f.eks. handelspraksis, som vildleder forbrugerne om deres lovbaserede garantirettigheder samt ikke-gennemskuelige og urimelige kontraktvilkår) og i lufttransportsektoren for så vidt angår onlinereservationer mm. |
| --- | --- |

6.2.1

Det bør være målet at sikre en bedre håndhævelse af direktivet om urimelig handelspraksis, navnlig i det digitale miljø, herunder især inden for e-handel (f.eks. handelspraksis, som vildleder forbrugerne om deres lovbaserede garantirettigheder samt ikke-gennemskuelige og urimelige kontraktvilkår) og i lufttransportsektoren for så vidt angår onlinereservationer mm.

6.3   Standardisering af information forud for kontraktindgåelsen ved forbrugerkontrakter

| 6.3.1 | EØSU bifalder initiativet i forbrugerdagsordenen 2012 om en standardisering af de oplysninger, der skal gives, inden der indgås en aftale, som fastsat i artikel 5 og 6 i direktivet om forbrugerrettigheder. Dette bør bidrage til, at informationen forud for kontraktindgåelse bliver omfattende, gennemskuelig, lettilgængelig og læsevenlig. Dette tiltag kræver støtte fra forbrugersammenslutninger og bør tage højde for forskning i forbrugeradfærd set i forhold til informationsbyrden (f.eks. SWD(2012) 235 final, 19. juli). |
| --- | --- |

6.3.1

EØSU bifalder initiativet i forbrugerdagsordenen 2012 om en standardisering af de oplysninger, der skal gives, inden der indgås en aftale, som fastsat i artikel 5 og 6 i direktivet om forbrugerrettigheder. Dette bør bidrage til, at informationen forud for kontraktindgåelse bliver omfattende, gennemskuelig, lettilgængelig og læsevenlig. Dette tiltag kræver støtte fra forbrugersammenslutninger og bør tage højde for forskning i forbrugeradfærd set i forhold til informationsbyrden (f.eks. SWD(2012) 235 final, 19. juli).

6.4   E-handel og grænseoverskridende levering

| 6.4.1 | Det er nødvendigt at se nærmere på problemerne med høje/højere priser for grænseoverskridende levering sammenlignet med indenlandsk levering og skabe mere konkurrenceprægede onlinemarkeder. Prisen for grænseoverskridende levering er ofte så høj, at det ikke giver forbrugerne en reel fordel at handle i udlandet, selv i de tilfælde, hvor produktets pris er lavere. En studie, som Kommissionen fik gennemført i 2011 (12), bekræftede, at de grænseoverskridende priser for pakker gennemsnitligt er dobbelt så høje som indenlandske referencepriser. |
| --- | --- |

6.4.1

Det er nødvendigt at se nærmere på problemerne med høje/højere priser for grænseoverskridende levering sammenlignet med indenlandsk levering og skabe mere konkurrenceprægede onlinemarkeder. Prisen for grænseoverskridende levering er ofte så høj, at det ikke giver forbrugerne en reel fordel at handle i udlandet, selv i de tilfælde, hvor produktets pris er lavere. En studie, som Kommissionen fik gennemført i 2011 (12), bekræftede, at de grænseoverskridende priser for pakker gennemsnitligt er dobbelt så høje som indenlandske referencepriser.

6.5   Forbrugeroplysning

| 6.5.1 | Store dele af europæisk og national lovgivning tager udgangspunkt i, at oplyste forbrugere er stærke forbrugere, som er i stand til at vælge de bedst mulige produkter og tjenesteydelser. Forbrugeroplysning er stadig et af de primære reguleringsværktøjer, men dets begrænsninger er velkendte, idet forbrugerne ofte ikke læser eller forstår kontraktoplysninger, der er skrevet og præsenteret på en uforståelig facon. Kommissionen bør undersøge området og reagere med politiske foranstaltninger, der sigter mod at forbedre forbrugeroplysningen og inddrage virksomheder, lovgivere og forbrugerorganisationer. |
| --- | --- |

6.5.1

Store dele af europæisk og national lovgivning tager udgangspunkt i, at oplyste forbrugere er stærke forbrugere, som er i stand til at vælge de bedst mulige produkter og tjenesteydelser. Forbrugeroplysning er stadig et af de primære reguleringsværktøjer, men dets begrænsninger er velkendte, idet forbrugerne ofte ikke læser eller forstår kontraktoplysninger, der er skrevet og præsenteret på en uforståelig facon. Kommissionen bør undersøge området og reagere med politiske foranstaltninger, der sigter mod at forbedre forbrugeroplysningen og inddrage virksomheder, lovgivere og forbrugerorganisationer.

| 6.5.2 | Kommissionens påbegyndte arbejde vedrørende principper for sammenligningsværktøjer, bl.a. uafhængighed og upartiskhed, bør snarest resultere i konkrete politiske foranstaltninger, herunder retningslinjer for lovgivere og virksomheder. |
| --- | --- |

6.5.2

Kommissionens påbegyndte arbejde vedrørende principper for sammenligningsværktøjer, bl.a. uafhængighed og upartiskhed, bør snarest resultere i konkrete politiske foranstaltninger, herunder retningslinjer for lovgivere og virksomheder.

6.6   Bæredygtige produkter

| 6.6.1 | Bæredygtighed og produktsikkerhed på den ene side og forbrugertillid på den anden er to sider af samme sag. Planlagt forældelse af produkter (en indbygget begrænset holdbarhed) som en kommerciel strategi er i modstrid med principperne om bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug. Kommissionen bør undersøge, om det er nødvendigt at samstemme forbrugernes forventninger til et produkts holdbarhed med den juridiske garantiperiode. Udvalget fremhæver, at foranstaltninger vedrørende holdbarhed og brugslevetid, eftersalgsservice og reservedelsfortegnelser ville fremme et bæredygtigt forbrug og en bæredygtig produktion (13). |
| --- | --- |

6.6.1

Bæredygtighed og produktsikkerhed på den ene side og forbrugertillid på den anden er to sider af samme sag. Planlagt forældelse af produkter (en indbygget begrænset holdbarhed) som en kommerciel strategi er i modstrid med principperne om bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug. Kommissionen bør undersøge, om det er nødvendigt at samstemme forbrugernes forventninger til et produkts holdbarhed med den juridiske garantiperiode. Udvalget fremhæver, at foranstaltninger vedrørende holdbarhed og brugslevetid, eftersalgsservice og reservedelsfortegnelser ville fremme et bæredygtigt forbrug og en bæredygtig produktion (13).

7.   Erhvervsklima

| 7.1 | EØSU opfordrer til, at den administrative byrde reduceres, navnlig for SMV'er, samtidig med, at udvalget understreger behovet for at anvende intelligent regulering på EU- og nationalt niveau (14). Medlemsstaterne bør offentliggøre gennemførelsen af EU-lovgivning online, og i realtid, samt inddrage civilsamfundet i gennemførelsesprocessen og gøre opmærksom på nye regler. |
| --- | --- |

7.1

EØSU opfordrer til, at den administrative byrde reduceres, navnlig for SMV'er, samtidig med, at udvalget understreger behovet for at anvende intelligent regulering på EU- og nationalt niveau (14). Medlemsstaterne bør offentliggøre gennemførelsen af EU-lovgivning online, og i realtid, samt inddrage civilsamfundet i gennemførelsesprocessen og gøre opmærksom på nye regler.

| 7.2 | Udvalget opfordrer Kommissionen til at tage højde for de særlige karakteristika, som kendetegner små virksomheder og mikrovirksomheder i SMV-gruppen ved forberedelsen af konsekvensanalyser og udarbejdelsen af retsakter. Mikro-, små og mellemstore virksomheder bør behandles som tre særskilte grupperinger og ikke som én gruppe under definitionen SMV (15). |
| --- | --- |

7.2

Udvalget opfordrer Kommissionen til at tage højde for de særlige karakteristika, som kendetegner små virksomheder og mikrovirksomheder i SMV-gruppen ved forberedelsen af konsekvensanalyser og udarbejdelsen af retsakter. Mikro-, små og mellemstore virksomheder bør behandles som tre særskilte grupperinger og ikke som én gruppe under definitionen SMV (15).

| 7.3 | Adgang til finansiering har afgørende betydning, navnlig for SMV'er. EU skal støtte skiftet fra (den i høj grad dominerende) bankfinansiering til andre kapitalprodukter som risikovillig kapital og kapitalmarkeder. Hvis dette skal fungere, må investorerne overbevises om, at der er tale om et stabilt investeringsklima med langsigtede strategier. |
| --- | --- |

7.3

Adgang til finansiering har afgørende betydning, navnlig for SMV'er. EU skal støtte skiftet fra (den i høj grad dominerende) bankfinansiering til andre kapitalprodukter som risikovillig kapital og kapitalmarkeder. Hvis dette skal fungere, må investorerne overbevises om, at der er tale om et stabilt investeringsklima med langsigtede strategier.

| 7.4 | EØSU anbefaler, at der ses nærmere på muligheden for at etablere en europæisk garanteret finansiel fond, der kan stille finansiering til rådighed for SMV'er, som opfylder visse grundlæggende krav, gennem et system, der giver den kvalificerede virksomhed let adgang til finansiering, uden at der vil være tale om sikkerhedsstillelse eller andre betingelser, der normalt kræves af banker. Repræsentative erhvervsorganisationer med ansvar for den kvalificerede virksomhed bør inddrages i forvaltningen at et sådant system (16). |
| --- | --- |

7.4

EØSU anbefaler, at der ses nærmere på muligheden for at etablere en europæisk garanteret finansiel fond, der kan stille finansiering til rådighed for SMV'er, som opfylder visse grundlæggende krav, gennem et system, der giver den kvalificerede virksomhed let adgang til finansiering, uden at der vil være tale om sikkerhedsstillelse eller andre betingelser, der normalt kræves af banker. Repræsentative erhvervsorganisationer med ansvar for den kvalificerede virksomhed bør inddrages i forvaltningen at et sådant system (16).

| 7.5 | Øget gennemsigtighed og ansvarlighed bør tillægges den højeste prioritet for at sikre, at det indre marked effektivt bidrager til at udforme retlige rammer, der respekterer alle interessenters legitime interesser. Initiativer vedrørende virksomhedernes sociale ansvar bør omfatte et eventuelt misbrug af underleverandør- og udliciteringskontrakter, navnlig med relation til grænseoverskridende levering af tjenesteydelser og/eller rekruttering af arbejdskraft. Det må overvejes at udforme en EU-retsakt til bekæmpelse af misbrug med relation til skuffeselskaber, som forvrider konkurrencen for SMV'er, omgår arbejdstagerrettigheder og undgår obligatoriske indbetalinger. Det må gøres lettere at retsforfølge ikke-reelle virksomheder, der er aktive i hele EU, ikke blot i oprindelseslandet, men også i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

7.5

Øget gennemsigtighed og ansvarlighed bør tillægges den højeste prioritet for at sikre, at det indre marked effektivt bidrager til at udforme retlige rammer, der respekterer alle interessenters legitime interesser. Initiativer vedrørende virksomhedernes sociale ansvar bør omfatte et eventuelt misbrug af underleverandør- og udliciteringskontrakter, navnlig med relation til grænseoverskridende levering af tjenesteydelser og/eller rekruttering af arbejdskraft. Det må overvejes at udforme en EU-retsakt til bekæmpelse af misbrug med relation til skuffeselskaber, som forvrider konkurrencen for SMV'er, omgår arbejdstagerrettigheder og undgår obligatoriske indbetalinger. Det må gøres lettere at retsforfølge ikke-reelle virksomheder, der er aktive i hele EU, ikke blot i oprindelseslandet, men også i andre medlemsstater.

8.   Beskatning

| 8.1 | Et bedre samarbejde mellem medlemsstaterne og på globalt niveau om gennemsigtighed og information om bankkonti i EU er en nødvendighed i bekæmpelsen af den skatteunddragelse, som beløber sig til en billion euro i EU. EØSU opfordrer til, at der hurtigt indgås en aftale om EU’s rentebeskatningsdirektiv og gives mandater til forhandling af mere effektive beskatningsaftaler med Schweiz og andre lande. |
| --- | --- |

8.1

Et bedre samarbejde mellem medlemsstaterne og på globalt niveau om gennemsigtighed og information om bankkonti i EU er en nødvendighed i bekæmpelsen af den skatteunddragelse, som beløber sig til en billion euro i EU. EØSU opfordrer til, at der hurtigt indgås en aftale om EU’s rentebeskatningsdirektiv og gives mandater til forhandling af mere effektive beskatningsaftaler med Schweiz og andre lande.

9.   Infrastrukturnet

9.1   Energi

| 9.1.1 | Kommissionens meddelelse "Et velfungerende indre marked" fra november 2012 er et vigtigt skridt mod oprettelsen af et internt marked for energi inden 2014. Der bør gøres større fremskridt ved at tage højde for de realiteter, som de europæiske forbrugere står overfor. Det bør gøres lettere at skifte energileverandør, og forbrugerne skal have uafhængig rådgivning, således at de kan træffe det bedst mulige valg. Proaktive nationale tilsynsmyndigheder, der har beføjelser til at overvåge fakturering, leverandørskift og forbrugerklager, er en vigtig faktor på det indre marked. |
| --- | --- |

9.1.1

Kommissionens meddelelse "Et velfungerende indre marked" fra november 2012 er et vigtigt skridt mod oprettelsen af et internt marked for energi inden 2014. Der bør gøres større fremskridt ved at tage højde for de realiteter, som de europæiske forbrugere står overfor. Det bør gøres lettere at skifte energileverandør, og forbrugerne skal have uafhængig rådgivning, således at de kan træffe det bedst mulige valg. Proaktive nationale tilsynsmyndigheder, der har beføjelser til at overvåge fakturering, leverandørskift og forbrugerklager, er en vigtig faktor på det indre marked.

| 9.1.2 | EU skal diversificere sine kilder til energiimport, finde alternativer og oprette netværk. Støtte til visse vedvarende energikilder kan resultere i konkurrenceforvridning på markedet, og derfor bør denne form for støtte gradvist reduceres. Der bør oprettes kvikskranker, så procedurerne for tildeling af godkendelser bliver hurtigere, mere gennemsigtige og enkle. Dette ville i høj grad reducere byrden for initiativtagere, der har viljen til at investere i energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

9.1.2

EU skal diversificere sine kilder til energiimport, finde alternativer og oprette netværk. Støtte til visse vedvarende energikilder kan resultere i konkurrenceforvridning på markedet, og derfor bør denne form for støtte gradvist reduceres. Der bør oprettes kvikskranker, så procedurerne for tildeling af godkendelser bliver hurtigere, mere gennemsigtige og enkle. Dette ville i høj grad reducere byrden for initiativtagere, der har viljen til at investere i energiinfrastruktur.

9.2   Transport

| 9.2.1 | Den hyppige forekomst af urimelige vilkår i luftbefordringsaftaler giver anledning til stigende bekymring i hele EU. I de seneste år har flere forbrugerorganisationer lagt sag an mod store europæiske luftfartsselskaber, hvilket har resulteret i, at nationale domstole har vurderet, at mange af luftfartsselskabernes almindeligt anvendte vilkår og betingelser er urimelige. Kommissionen har forsømt lejligheden til at tage hånd om dette spørgsmål i forbindelse med revisionen af forordning 261/2004 om luftfartspassagerers rettigheder. Kommissionen bør opstille en bindende liste over urimelige vilkår i luftbefordringsaftaler. |
| --- | --- |

9.2.1

Den hyppige forekomst af urimelige vilkår i luftbefordringsaftaler giver anledning til stigende bekymring i hele EU. I de seneste år har flere forbrugerorganisationer lagt sag an mod store europæiske luftfartsselskaber, hvilket har resulteret i, at nationale domstole har vurderet, at mange af luftfartsselskabernes almindeligt anvendte vilkår og betingelser er urimelige. Kommissionen har forsømt lejligheden til at tage hånd om dette spørgsmål i forbindelse med revisionen af forordning 261/2004 om luftfartspassagerers rettigheder. Kommissionen bør opstille en bindende liste over urimelige vilkår i luftbefordringsaftaler.

| 9.2.2 | Med henblik på et mere velfungerende indre marked er det nødvendigt at fremme jernbanegodstjenester og multimodal transport (17). Der må gøres en større indsats for at vedtage tekniske specifikationer for interoperabilitet (18). |
| --- | --- |

9.2.2

Med henblik på et mere velfungerende indre marked er det nødvendigt at fremme jernbanegodstjenester og multimodal transport (17). Der må gøres en større indsats for at vedtage tekniske specifikationer for interoperabilitet (18).

| 9.2.3 | Virksomheder, der transporterer gods ad landevejen, er stadig underlagt begrænsninger i deres grænseoverskridende drift. Forudsætningerne for en yderligere åbning af EU's marked for godskørsel er ikke til stede. Ændringer i EU-reglerne om adgang til transportmarkedet (herunder cabotage) bør ledsages af harmoniseringsforanstaltninger inden for håndhævelse, sociale anliggender og beskatning. Hvis disse forhåndsbetingelser ikke opfyldes, risikerer ændringer i cabotagereglerne at få negative konsekvenser for den fair konkurrence og sektorens bæredygtighed. I mellemtiden skal de eksisterende regler håndhæves (19). |
| --- | --- |

9.2.3

Virksomheder, der transporterer gods ad landevejen, er stadig underlagt begrænsninger i deres grænseoverskridende drift. Forudsætningerne for en yderligere åbning af EU's marked for godskørsel er ikke til stede. Ændringer i EU-reglerne om adgang til transportmarkedet (herunder cabotage) bør ledsages af harmoniseringsforanstaltninger inden for håndhævelse, sociale anliggender og beskatning. Hvis disse forhåndsbetingelser ikke opfyldes, risikerer ændringer i cabotagereglerne at få negative konsekvenser for den fair konkurrence og sektorens bæredygtighed. I mellemtiden skal de eksisterende regler håndhæves (19).

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 24, 28.1.2012, s. 99.

1

(2)  EUT C 132, 3.5.2011, s. 47; EUT C 24, 28.1.2012, s. 99; EUT C 299, 4.10.2012, s. 165.

2

(3)  COM(2010) 603 final.

3

(4)  Jf. det katalog over handelshindringer i det indre marked, som Observatoriet for Det Indre Marked har offentliggjort: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.publications.24626.

4

katalog over handelshindringer i det indre marked

(5)  EUT C 11, 15.1.2013, s. 54.

5

(6)  EØSU's Observatorium for Det Indre Marked vil vurdere konsekvenserne af tjenesteydelsesdirektivet for byggesektoren i en række medlemsstater set ud fra civilsamfundets perspektiv.

6

(7)  C. Dhéret; A. Lazarowicz; F. Nicoli; Y. Pascouau; F. Zuleeg. Making progress towards the completion of the Single European Labour Market. EPC Study No 75, May 2013.

7

Making progress towards the completion of the Single European Labour Market

(8)  Jf. EØSU's udtalelse, EUT C 76, 14.3.2013, s. 24.

8

(9)  Art. 3. stk. 3, i EUF-traktaten.

9

(10)  http://www.uva-aias.net/uploaded_files/publications/WP118-Cremers,Bulla.pdf

10

(11)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-228_en.htm

11

(12)  Intracommunity cross-border parcel delivery – Study for European Commission, FTI Consulting, London 2011.

12

Intracommunity cross-border parcel delivery

(13)  EFT C 66 af 5, 3.3.1997, s. 5.

13

(14)  En mulig løsning kunne være Det Forenede Kongeriges "one-in/one-out"-princip (som grundlæggende går ud på, at indførelsen af en ny regel kræver, at en anden regel fjernes).

14

(15)  EØSU's udtalelse om "Intelligent lovgivning – imødekommelse af de små og mellemstore virksomheders behov", EUT C 327 af 12.11.2013, s. 33.

15

(16)  Jf. erfaringerne med det såkaldte "Seczenyi"-kort i Ungarn.

16

(17)  Jf. EØSU's udtalelser: EUT C 143, 22.5.2012, s. 130 og EUT C 24, 28.1.2012, s. 146.

17

(18)  COM(2013) 32 final: Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om fremskridt i arbejdet med at opnå interoperabilitet i jernbanesystemet.

18

(19)  Som aftalt mellem arbejdsmarkedets parter i den sociale sektordialog,

19

http://www.iru.org/cms-filesystem-action/Webnews2012/CabotageStatement.E.pdf.

---

III Forberedende retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

493. plenarmøde den 16. og 17. oktober 2013

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/58 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/58

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ensartede regler og en ensartet procedure for afvikling af kreditinstitutter og visse investeringsselskaber inden for rammerne af en fælles afviklingsmekanisme og en fælles bankafviklingsfond og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010«

COM(2013) 520 final — 2013/0253 (COD)

2014/C 67/10

Ordfører: DANIEL MAREELS

Rådet og Europa-Parlamentet besluttede henholdsvis den 3. september og den 10. september 2013 under henvisning til artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ensartede regler og en ensartet procedure for afvikling af kreditinstitutter og visse investeringsselskaber inden for rammerne af en fælles afviklingsmekanisme og en fælles bankafviklingsfond og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010"

COM(2013) 520 final — 2013/0253 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som vedtog sin udtalelse den 4. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 17. oktober, følgende udtalelse med 157 stemmer for, 1 imod og 7 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU bifalder forslagene til oprettelse af en fælles afviklingsmekanisme med tilhørende finansieringsmekanisme, som efter forslagene til den fælles tilsynsmekanisme, den europæiske stabilitetsmekanisme og direktivet om genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber (BRRD) udgør et nyt vigtigt element i gennemførelsen af bankunionen.
  Den fælles afviklingsmekanisme tilbyder for medlemsstater i euroområdet og de medlemsstater, der frivilligt vælger at deltage, en afviklingsmekanisme på europæisk niveau, der i tilfælde af nødlidende banker giver myndighederne mulighed for at foretage en gennemgribende omstrukturering og afvikling, uden at den økonomiske stabilitet bringes i fare. Den dermed forbundne Afviklingsfond skal råde over de nødvendige egne midler, således at processen ikke finansieres ved hjælp af offentlige midler, og skatteborgerne ikke inddrages. |
| --- | --- |

1.1

EØSU bifalder forslagene til oprettelse af en fælles afviklingsmekanisme med tilhørende finansieringsmekanisme, som efter forslagene til den fælles tilsynsmekanisme, den europæiske stabilitetsmekanisme og direktivet om genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber (BRRD) udgør et nyt vigtigt element i gennemførelsen af bankunionen.

Den fælles afviklingsmekanisme tilbyder for medlemsstater i euroområdet og de medlemsstater, der frivilligt vælger at deltage, en afviklingsmekanisme på europæisk niveau, der i tilfælde af nødlidende banker giver myndighederne mulighed for at foretage en gennemgribende omstrukturering og afvikling, uden at den økonomiske stabilitet bringes i fare. Den dermed forbundne Afviklingsfond skal råde over de nødvendige egne midler, således at processen ikke finansieres ved hjælp af offentlige midler, og skatteborgerne ikke inddrages.

| 1.2 | Siden krisen, og som svar på denne, er der stillet forslag om at styrke Den Økonomiske og Monetære Union med udgangspunkt i integrerede rammer for den finansielle sektor, for budgetspørgsmål og for den økonomiske politik. En integreret finansiel ramme eller "bankunion" er dermed et afgørende element i de politiske tiltag, der skal bringe økonomisk genopretning og vækst tilbage til Europa. |
| --- | --- |

1.2

Siden krisen, og som svar på denne, er der stillet forslag om at styrke Den Økonomiske og Monetære Union med udgangspunkt i integrerede rammer for den finansielle sektor, for budgetspørgsmål og for den økonomiske politik. En integreret finansiel ramme eller "bankunion" er dermed et afgørende element i de politiske tiltag, der skal bringe økonomisk genopretning og vækst tilbage til Europa.

| 1.3 | EØSU anser bankunionen for at være et uundværligt element af den allerstørste betydning på grund af det bidrag, som den kan levere til genskabelsen af tilliden hos borgere og virksomheder og til sikring af en god finansiering af økonomien. En bankunion reducerer den nuværende fragmentering af det indre marked og bidrager dermed til lige konkurrencevilkår i EU, samtidig med at den styrker det europæiske banksystem og reducerer afsmitningsrisiciene. |
| --- | --- |

1.3

EØSU anser bankunionen for at være et uundværligt element af den allerstørste betydning på grund af det bidrag, som den kan levere til genskabelsen af tilliden hos borgere og virksomheder og til sikring af en god finansiering af økonomien. En bankunion reducerer den nuværende fragmentering af det indre marked og bidrager dermed til lige konkurrencevilkår i EU, samtidig med at den styrker det europæiske banksystem og reducerer afsmitningsrisiciene.

| 1.4 | Udvalget mener, at der skal arbejdes videre med de forskellige elementer (den fælles tilsynsmekanisme, den europæiske stabilitetsmekanisme, direktivet om genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber (BRRD) og den fælles afviklingsmekanisme) i bankunionen. Ved gennemførelsen skal der tages højde for den logiske rækkefølge af og den indbyrdes sammenhæng mellem forslagene. Udvalget henleder også opmærksomheden på det reviderede regelsæt vedrørende beskyttelsen af småsparere via indskydergarantiordningen. |
| --- | --- |

1.4

Udvalget mener, at der skal arbejdes videre med de forskellige elementer (den fælles tilsynsmekanisme, den europæiske stabilitetsmekanisme, direktivet om genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber (BRRD) og den fælles afviklingsmekanisme) i bankunionen. Ved gennemførelsen skal der tages højde for den logiske rækkefølge af og den indbyrdes sammenhæng mellem forslagene. Udvalget henleder også opmærksomheden på det reviderede regelsæt vedrørende beskyttelsen af småsparere via indskydergarantiordningen.

| 1.5 | De aktuelle forslag til den fælles afviklingsmekanisme kan ikke betragtes isoleret fra de tidligere forslag til genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber (BRRD-direktivet) og den nylige enighed i Rådet om dette emne, som der allerede er taget højde for på andre områder. BRRD-direktivet fastsætter det regelsæt, der skal regulere bankafviklinger i hele det indre marked, og derfor tager den fælles afviklingsmekanisme i høj grad udgangspunkt heri. Udvalget er fortaler for, at begge ordninger så vidt muligt afstemmes efter hinanden, så der i størst muligt omfang etableres lige konkurrencevilkår i hele EU på dette område. Den fælles afviklingsmekanisme skal støttes af og indlejres i et fuldstændigt harmoniseret regelsæt for genopretning og afvikling af banker. |
| --- | --- |

1.5

De aktuelle forslag til den fælles afviklingsmekanisme kan ikke betragtes isoleret fra de tidligere forslag til genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber (BRRD-direktivet) og den nylige enighed i Rådet om dette emne, som der allerede er taget højde for på andre områder. BRRD-direktivet fastsætter det regelsæt, der skal regulere bankafviklinger i hele det indre marked, og derfor tager den fælles afviklingsmekanisme i høj grad udgangspunkt heri. Udvalget er fortaler for, at begge ordninger så vidt muligt afstemmes efter hinanden, så der i størst muligt omfang etableres lige konkurrencevilkår i hele EU på dette område. Den fælles afviklingsmekanisme skal støttes af og indlejres i et fuldstændigt harmoniseret regelsæt for genopretning og afvikling af banker.

| 1.6 | Udvalget er tilfreds med, at den fælles afviklingsmekanisme går videre end BRRD og indeholder planer om etablering af en europæisk (afviklings-)instans og fond. Efter tilsynet med bankerne (den fælles tilsynsmekanisme) sikres det dermed, at afviklingen af disse foregår på samme myndighedsniveau, hvilket skaber mulighed for at forfølge en ensartet og konsekvent strategi. Udvalget bifalder også, at den fælles afviklingsmekanisme baseres på EU-finansiering. |
| --- | --- |

1.6

Udvalget er tilfreds med, at den fælles afviklingsmekanisme går videre end BRRD og indeholder planer om etablering af en europæisk (afviklings-)instans og fond. Efter tilsynet med bankerne (den fælles tilsynsmekanisme) sikres det dermed, at afviklingen af disse foregår på samme myndighedsniveau, hvilket skaber mulighed for at forfølge en ensartet og konsekvent strategi. Udvalget bifalder også, at den fælles afviklingsmekanisme baseres på EU-finansiering.

| 1.7 | Afviklingsprocedurerne under den fælles afviklingsmekanisme skal under alle omstændigheder være effektive og målrettede, og de planlagte værktøjer skal kunne anvendes med den nødvendige hurtighed i både nationale og grænseoverskridende tilfælde, i fald det bliver nødvendigt, og navnlig i nødsituationer. I kombination med de planlagte foranstaltninger i BRRD skal det sikres, at der er tale om en konsolideret og effektiv samlet pakke, og der i givet fald vil være tale om en konsekvent anvendelse af reglerne. Hvor det er muligt skal forenkling være målet. Der skal desuden findes et passende svar på alle juridiske problemstillinger og andre spørgsmål. |
| --- | --- |

1.7

Afviklingsprocedurerne under den fælles afviklingsmekanisme skal under alle omstændigheder være effektive og målrettede, og de planlagte værktøjer skal kunne anvendes med den nødvendige hurtighed i både nationale og grænseoverskridende tilfælde, i fald det bliver nødvendigt, og navnlig i nødsituationer. I kombination med de planlagte foranstaltninger i BRRD skal det sikres, at der er tale om en konsolideret og effektiv samlet pakke, og der i givet fald vil være tale om en konsekvent anvendelse af reglerne. Hvor det er muligt skal forenkling være målet. Der skal desuden findes et passende svar på alle juridiske problemstillinger og andre spørgsmål.

| 1.8 | Hvad angår Den Fælles Afviklingsinstans, der spiller en nøglerolle i den fælles afviklingsmekanisme, har det afgørende betydning, at instansens medlemmer besidder den størst mulige uafhængighed og ekspertise, samt at der indbygges en demokratisk kontrol med deres beslutninger. Sammensætningen skal ske med den nødvendige omhu, og afviklingsinstansens beføjelser skal være tydelige og velafbalancerede. |
| --- | --- |

1.8

Hvad angår Den Fælles Afviklingsinstans, der spiller en nøglerolle i den fælles afviklingsmekanisme, har det afgørende betydning, at instansens medlemmer besidder den størst mulige uafhængighed og ekspertise, samt at der indbygges en demokratisk kontrol med deres beslutninger. Sammensætningen skal ske med den nødvendige omhu, og afviklingsinstansens beføjelser skal være tydelige og velafbalancerede.

| 1.9 | Udvalget støtter planerne vedrørende Den Fælles Bankafviklingsfond, der først og fremmest skal sørge for finansiel stabilitet, sikre målrettede afviklingsbeslutninger og bryde den eksisterende forbindelse mellem myndigheder og banksektor. Udvalget anmoder om, at der hurtigt skabes klarhed over retsgrundlaget, og at alle udfordringer forbundet med oprettelsen af en sådan fond (f.eks. moralsk hasard) imødegås på forhånd, således at uønskede følgevirkninger kan undgås. |
| --- | --- |

1.9

Udvalget støtter planerne vedrørende Den Fælles Bankafviklingsfond, der først og fremmest skal sørge for finansiel stabilitet, sikre målrettede afviklingsbeslutninger og bryde den eksisterende forbindelse mellem myndigheder og banksektor. Udvalget anmoder om, at der hurtigt skabes klarhed over retsgrundlaget, og at alle udfordringer forbundet med oprettelsen af en sådan fond (f.eks. moralsk hasard) imødegås på forhånd, således at uønskede følgevirkninger kan undgås.

| 1.10 | Selvom afviklingsfonden efter planen først skal anvendes i en senere fase, og dens midler kun skal anvendes til specifikke formål – sikring af målrettede afviklingsforanstaltninger – er det ifølge udvalget ikke desto mindre vigtigt, at den råder over nødvendige og tilstrækkelige finansielle midler til at kunne varetage sine opgaver på tilfredsstillende vis. Ved fastsættelsen af fondens målniveau, realiseret gennem bidrag fra bankerne, kan der tages højde for de forskellige foranstaltninger til genopretning af den finansielle sektor på en lang række områder. Derudover gentager udvalget sine synspunkter vedrørende BRRD, ifølge hvilke de planlagte kriterier for bankernes "ex-ante"-bidrag skal revideres med regelmæssige mellemrum. Der bør tages behørigt hensyn til de potentielle dobbelte omkostninger som følge af, at der både findes nationale og europæiske systemer. |
| --- | --- |

1.10

Selvom afviklingsfonden efter planen først skal anvendes i en senere fase, og dens midler kun skal anvendes til specifikke formål – sikring af målrettede afviklingsforanstaltninger – er det ifølge udvalget ikke desto mindre vigtigt, at den råder over nødvendige og tilstrækkelige finansielle midler til at kunne varetage sine opgaver på tilfredsstillende vis. Ved fastsættelsen af fondens målniveau, realiseret gennem bidrag fra bankerne, kan der tages højde for de forskellige foranstaltninger til genopretning af den finansielle sektor på en lang række områder. Derudover gentager udvalget sine synspunkter vedrørende BRRD, ifølge hvilke de planlagte kriterier for bankernes "ex-ante"-bidrag skal revideres med regelmæssige mellemrum. Der bør tages behørigt hensyn til de potentielle dobbelte omkostninger som følge af, at der både findes nationale og europæiske systemer.

2.   Baggrund

| 2.1 | Kommissionens forslag om etablering af en fælles afviklingsmekanisme og en fælles bankafviklingsfond
   (1) udgør et element i udviklingen i retning af en europæisk økonomisk og monetær union, herunder en bankunion. Forslaget er baseret på artikel 114 i EUF-traktaten, i henhold til hvilken der kan vedtages foranstaltninger, der vedrører det indre markeds oprettelse og funktion. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionens forslag om etablering af en fælles afviklingsmekanisme og en fælles bankafviklingsfond
   (1) udgør et element i udviklingen i retning af en europæisk økonomisk og monetær union, herunder en bankunion. Forslaget er baseret på artikel 114 i EUF-traktaten, i henhold til hvilken der kan vedtages foranstaltninger, der vedrører det indre markeds oprettelse og funktion.

| 2.2 | Denne bankunion, der omfatter alle medlemsstater i euroområdet og de medlemsstater uden for euroområdet, der vælger at deltage, skal færdiggøres i en trinvis proces.






  2.2.1 | For det første skal de igangværende resterende lovgivningsmæssige procedurer til etablering af den fælles tilsynsmekanisme, der giver ECB beføjelser til at overvåge banker i euroområdet, afsluttes. |
| --- | --- | --- |

2.2

Denne bankunion, der omfatter alle medlemsstater i euroområdet og de medlemsstater uden for euroområdet, der vælger at deltage, skal færdiggøres i en trinvis proces.

2.2.1

For det første skal de igangværende resterende lovgivningsmæssige procedurer til etablering af den fælles tilsynsmekanisme, der giver ECB beføjelser til at overvåge banker i euroområdet, afsluttes.

| 2.2.2 | Dernæst er der den europæiske stabilitetsmekanisme, som efter oprettelse af den fælles tilsynsmekanisme og gennemgang af bankernes balancer, herunder definitionen af såkaldte "overtagne aktiver", direkte vil kunne tilføre bankerne ny kapital (2). |
| --- | --- |

2.2.2

Dernæst er der den europæiske stabilitetsmekanisme, som efter oprettelse af den fælles tilsynsmekanisme og gennemgang af bankernes balancer, herunder definitionen af såkaldte "overtagne aktiver", direkte vil kunne tilføre bankerne ny kapital (2).

| 2.2.3 | Derudover er der Kommissionens forslag til direktiv af 6. juni 2012 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber (BRRD). Rådet er i mellemtiden nået til enighed om en generel strategi for disse forslag, og det aktuelle forslag til forordning om en fælles afviklingsmekanisme tager udgangspunkt i denne.
  Formålet med forslagene er at fastlægge et effektivt regelsæt, der kan håndtere afviklingen af nødlidende banker på en velordnet måde og forhindre afsmitning til andre institutter ved at give de relevante myndigheder effektive værktøjer og beføjelser til forebyggende håndtering af bankkriser, således at den finansielle stabilitet bevares, og skatteyderne i mindst muligt omfang påføres tab (3). |
| --- | --- |

2.2.3

Derudover er der Kommissionens forslag til direktiv af 6. juni 2012 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber (BRRD). Rådet er i mellemtiden nået til enighed om en generel strategi for disse forslag, og det aktuelle forslag til forordning om en fælles afviklingsmekanisme tager udgangspunkt i denne.

Formålet med forslagene er at fastlægge et effektivt regelsæt, der kan håndtere afviklingen af nødlidende banker på en velordnet måde og forhindre afsmitning til andre institutter ved at give de relevante myndigheder effektive værktøjer og beføjelser til forebyggende håndtering af bankkriser, således at den finansielle stabilitet bevares, og skatteyderne i mindst muligt omfang påføres tab (3).

| 2.2.4 | Det sidste element vedrører forslaget til en forordning om en fælles afviklingsmekanisme med passende og effektive bagstopperordninger, der blev offentliggjort den 10. juli 2013. |
| --- | --- |

2.2.4

Det sidste element vedrører forslaget til en forordning om en fælles afviklingsmekanisme med passende og effektive bagstopperordninger, der blev offentliggjort den 10. juli 2013.

| 2.3 | Derudover mindes der om Kommissionens forslag fra 2010 om harmonisering af de nationale indskudsgarantiordninger. Indskudsgarantiordninger har til formål at neutralisere følgerne af en konkurs for småsparere i besiddelse af indskud på op til 100 000 EUR. |
| --- | --- |

2.3

Derudover mindes der om Kommissionens forslag fra 2010 om harmonisering af de nationale indskudsgarantiordninger. Indskudsgarantiordninger har til formål at neutralisere følgerne af en konkurs for småsparere i besiddelse af indskud på op til 100 000 EUR.

| 2.4 | Den fælles afviklingsmekanisme vil fungere således:






  2.4.1 | ECB som tilsynsførende myndighed angiver, hvornår en bank er kommet i alvorlige finansielle vanskeligheder og må afvikles. |
| --- | --- | --- |

2.4

Den fælles afviklingsmekanisme vil fungere således:

2.4.1

ECB som tilsynsførende myndighed angiver, hvornår en bank er kommet i alvorlige finansielle vanskeligheder og må afvikles.

| 2.4.2 | En fælles afviklingsinstans, der består af repræsentanter for ECB, Kommissionen og de relevante nationale myndigheder, forbereder herefter bankens afvikling. |
| --- | --- |

2.4.2

En fælles afviklingsinstans, der består af repræsentanter for ECB, Kommissionen og de relevante nationale myndigheder, forbereder herefter bankens afvikling.

| 2.4.3 | På grundlag af Den Fælles Afviklingsinstans' anbefalinger eller på eget initiativ beslutter Kommissionen, om og hvornår en bank skal afvikles. Den fastsætter også rammerne for brugen af afviklingsværktøjerne og Afviklingsfonden.
  Disse afviklingsværktøjer, der blev fastlagt i BRRD, og som også indgår i den fælles afviklingsmekanisme, omfatter:






  — | Virksomhedssalgsværktøjet |
| --- | --- | --- |

2.4.3

På grundlag af Den Fælles Afviklingsinstans' anbefalinger eller på eget initiativ beslutter Kommissionen, om og hvornår en bank skal afvikles. Den fastsætter også rammerne for brugen af afviklingsværktøjerne og Afviklingsfonden.

Disse afviklingsværktøjer, der blev fastlagt i BRRD, og som også indgår i den fælles afviklingsmekanisme, omfatter:

—

Virksomhedssalgsværktøjet

| — | Broinstitutværktøjet |
| --- | --- |

—

Broinstitutværktøjet

| — | Værktøjet til adskillelse af aktiver |
| --- | --- |

—

Værktøjet til adskillelse af aktiver

| — | Bail-in-værktøjet. |
| --- | --- |

—

Bail-in-værktøjet.

| 2.4.4 | Under tilsyn af Den Fælles Afviklingsinstans gennemfører de nationale afviklingsmyndigheder afviklingsplanen. Hvis en national afviklingsmyndighed ikke efterlever de trufne beslutninger, kan Den Fælles Afviklingsinstans opstille en række direkte forvaltningsforanstaltninger for de nødlidende banker. |
| --- | --- |

2.4.4

Under tilsyn af Den Fælles Afviklingsinstans gennemfører de nationale afviklingsmyndigheder afviklingsplanen. Hvis en national afviklingsmyndighed ikke efterlever de trufne beslutninger, kan Den Fælles Afviklingsinstans opstille en række direkte forvaltningsforanstaltninger for de nødlidende banker.

| 2.5 | Den planlagte fælles bankafviklingsfond kontrolleres af Den Fælles Afviklingsinstans. Fonden skal sikre, at der er finansiering til rådighed, mens banken omstruktureres. |
| --- | --- |

2.5

Den planlagte fælles bankafviklingsfond kontrolleres af Den Fælles Afviklingsinstans. Fonden skal sikre, at der er finansiering til rådighed, mens banken omstruktureres.

| 2.5.1 | Fonden er fælles for alle lande under den fælles afviklingsmekanisme. Finansieringen sikres gennem bidrag fra alle finansieringsinstitutter i de deltagende lande. Disse betaler årligt et bidrag på "ex ante"-basis og uafhængigt af enhver form for afviklingsforanstaltning. |
| --- | --- |

2.5.1

Fonden er fælles for alle lande under den fælles afviklingsmekanisme. Finansieringen sikres gennem bidrag fra alle finansieringsinstitutter i de deltagende lande. Disse betaler årligt et bidrag på "ex ante"-basis og uafhængigt af enhver form for afviklingsforanstaltning.

| 2.5.2 | Hovedformålet med Den Fælles Bankafviklingsfond er at sikre finansiel stabilitet. Det drejer sig ikke om at dække tab eller skaffe kapital til et institut under afvikling. Bankafviklingsfonden er derfor ikke en redningsfond. Den er heller ingen indskudsgarantifond og erstatter ikke en sådan. Formålet med fonden er derimod at sikre effektive afviklingsforanstaltninger. |
| --- | --- |

2.5.2

Hovedformålet med Den Fælles Bankafviklingsfond er at sikre finansiel stabilitet. Det drejer sig ikke om at dække tab eller skaffe kapital til et institut under afvikling. Bankafviklingsfonden er derfor ikke en redningsfond. Den er heller ingen indskudsgarantifond og erstatter ikke en sådan. Formålet med fonden er derimod at sikre effektive afviklingsforanstaltninger.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | Som det blev fremført flere gange i 2012 er en integreret finansiel ramme eller "bankunion" et afgørende element i de politiktiltag, der skal bringe økonomisk genopretning og vækst tilbage til Europa (4). Andre foranstaltninger som en øget samordning af de økonomiske politikker skal også bidrage. |
| --- | --- |

3.1

Som det blev fremført flere gange i 2012 er en integreret finansiel ramme eller "bankunion" et afgørende element i de politiktiltag, der skal bringe økonomisk genopretning og vækst tilbage til Europa (4). Andre foranstaltninger som en øget samordning af de økonomiske politikker skal også bidrage.

| 3.2 | Udvalget har tidligere fokuseret på bankunionens betydning og påpeget, at det er umuligt at opretholde et område med én fælles valuta og 17 finans- og gældsmarkeder i længden, især efter at krisen har synliggjort fragmenteringen i nationale markeder. Bankunionen anses derfor for at være et uundværligt element af den allerstørste betydning for risikodelingen, for beskyttelsen af indskyderne – blandt andet via afviklingsproceduren – for genskabelsen af tilliden til systemet og for at få gang i finansieringer til virksomhederne i alle landene (5). |
| --- | --- |

3.2

Udvalget har tidligere fokuseret på bankunionens betydning og påpeget, at det er umuligt at opretholde et område med én fælles valuta og 17 finans- og gældsmarkeder i længden, især efter at krisen har synliggjort fragmenteringen i nationale markeder. Bankunionen anses derfor for at være et uundværligt element af den allerstørste betydning for risikodelingen, for beskyttelsen af indskyderne – blandt andet via afviklingsproceduren – for genskabelsen af tilliden til systemet og for at få gang i finansieringer til virksomhederne i alle landene (5).

| 3.3 | På tilsvarende vis har EØSU tidligere fastslået, at Kommissionen hurtigst muligt bør foreslå en tidsplan og nærmere bestemmelser for den fælles afviklingsmekanisme. Dette gælder i øvrigt også for andre relevante mål, såsom forvaltningen af eventuelle kriser i forbindelse med den fælles tilsynsvirksomhed. På den måde vil bankunionen vinde i troværdighed og blive et fælles fundament for hele det indre marked.
  I mellemtiden står det klart, at den fælles tilsynsmekanisme samt forordningen og direktivet om kapitalkrav (CRR/CRDIV) efter planen træder i kraft i 2014. Efterfulgt af BRRD og den fælles afviklingsmekanisme i 2015. Det vil derfor være hensigtsmæssigt, hvis Rådet godkender hele pakken i rette tid. |
| --- | --- |

3.3

På tilsvarende vis har EØSU tidligere fastslået, at Kommissionen hurtigst muligt bør foreslå en tidsplan og nærmere bestemmelser for den fælles afviklingsmekanisme. Dette gælder i øvrigt også for andre relevante mål, såsom forvaltningen af eventuelle kriser i forbindelse med den fælles tilsynsvirksomhed. På den måde vil bankunionen vinde i troværdighed og blive et fælles fundament for hele det indre marked.

I mellemtiden står det klart, at den fælles tilsynsmekanisme samt forordningen og direktivet om kapitalkrav (CRR/CRDIV) efter planen træder i kraft i 2014. Efterfulgt af BRRD og den fælles afviklingsmekanisme i 2015. Det vil derfor være hensigtsmæssigt, hvis Rådet godkender hele pakken i rette tid.

| 3.4 | Udvalget fastslog også, at det har tillid til, at den fælles afviklingsmekanisme på sigt kan påtage sig yderligere koordineringsopgaver i forbindelse med kriseforvaltning. Tilsyn og afvikling bør gå hånd i hånd. Det er ikke hensigten, at en medlemsstat kommer til at bære ansvaret for eventuelle beslutninger på europæisk plan om at afvikle en bank og for omkostningerne ved indskudsdækning (6). |
| --- | --- |

3.4

Udvalget fastslog også, at det har tillid til, at den fælles afviklingsmekanisme på sigt kan påtage sig yderligere koordineringsopgaver i forbindelse med kriseforvaltning. Tilsyn og afvikling bør gå hånd i hånd. Det er ikke hensigten, at en medlemsstat kommer til at bære ansvaret for eventuelle beslutninger på europæisk plan om at afvikle en bank og for omkostningerne ved indskudsdækning (6).

| 3.5 | Det medio 2012 offentliggjorte forslag til BRRD-direktiv indeholder et regelsæt, som skal håndtere bankkriser forebyggende, bevare den finansielle stabilitet og mindske presset på de offentlige finanser i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

3.5

Det medio 2012 offentliggjorte forslag til BRRD-direktiv indeholder et regelsæt, som skal håndtere bankkriser forebyggende, bevare den finansielle stabilitet og mindske presset på de offentlige finanser i medlemsstaterne.

| 3.6 | Når BRRD-direktivet er trådt i kraft, skal det i et vist omfang sikre en harmonisering af de nationale bankafviklingsregler og af samarbejdet mellem bankafviklingsmyndigheder, når de tager sig af nødlidende, navnlig grænseoverskridende, banker. |
| --- | --- |

3.6

Når BRRD-direktivet er trådt i kraft, skal det i et vist omfang sikre en harmonisering af de nationale bankafviklingsregler og af samarbejdet mellem bankafviklingsmyndigheder, når de tager sig af nødlidende, navnlig grænseoverskridende, banker.

| 3.7 | Den fælles afviklingsmekanisme går videre. Resulterer BRRD-direktivet ikke i ensartede afviklingsbeslutninger og brugen af finansiering, der er tilvejebragt på EU-niveau, vil dette være tilfældet i den fælles afviklingsmekanisme for medlemsstater i euroområdet og de medlemsstater uden for euroområdet, der vælger at deltage. |
| --- | --- |

3.7

Den fælles afviklingsmekanisme går videre. Resulterer BRRD-direktivet ikke i ensartede afviklingsbeslutninger og brugen af finansiering, der er tilvejebragt på EU-niveau, vil dette være tilfældet i den fælles afviklingsmekanisme for medlemsstater i euroområdet og de medlemsstater uden for euroområdet, der vælger at deltage.

| 3.8 | Udvalget er tilfreds med, at den fælles afviklingsmekanisme indebærer etablering af en europæisk instans og fond, der udgør et fornuftigt og logisk supplement til BRRD og den fælles tilsynsmekanisme. Både tilsyn og afvikling gennemføres dermed på samme myndighedsniveau. |
| --- | --- |

3.8

Udvalget er tilfreds med, at den fælles afviklingsmekanisme indebærer etablering af en europæisk instans og fond, der udgør et fornuftigt og logisk supplement til BRRD og den fælles tilsynsmekanisme. Både tilsyn og afvikling gennemføres dermed på samme myndighedsniveau.

| 3.9 | BRRD-direktivet fastsætter det regelsæt, der regulerer bankafviklinger i hele det indre marked, og derfor tager forordningen i høj grad udgangspunkt heri. Eftersom forordningen følger i forlængelse af BRRD, skal der være en god sammenhæng mellem begge regelsæt, og uoverensstemmelser skal undgås. |
| --- | --- |

3.9

BRRD-direktivet fastsætter det regelsæt, der regulerer bankafviklinger i hele det indre marked, og derfor tager forordningen i høj grad udgangspunkt heri. Eftersom forordningen følger i forlængelse af BRRD, skal der være en god sammenhæng mellem begge regelsæt, og uoverensstemmelser skal undgås.

| 3.10 | Udvalget mener ligeledes, at det har afgørende betydning for gennemførelsen af det indre marked, at BRRD-direktivet og forordningen om den fælles afviklingsmekanisme så vidt muligt samordnes. En maksimal harmonisering af BRRD-direktivet bør være målet. Set i lyset af ønsket om lige konkurrencevilkår og en konsekvent anvendelse af reglerne skal BRRD-direktivet gennemføres på ensartet vis i de forskellige medlemsstater. Derfor skal der i forbindelse med den videre gennemførelse af den fælles afviklingsmekanisme i størst muligt omfang tages højde for resultaterne af forhandlingerne vedrørende BRRD. |
| --- | --- |

3.10

Udvalget mener ligeledes, at det har afgørende betydning for gennemførelsen af det indre marked, at BRRD-direktivet og forordningen om den fælles afviklingsmekanisme så vidt muligt samordnes. En maksimal harmonisering af BRRD-direktivet bør være målet. Set i lyset af ønsket om lige konkurrencevilkår og en konsekvent anvendelse af reglerne skal BRRD-direktivet gennemføres på ensartet vis i de forskellige medlemsstater. Derfor skal der i forbindelse med den videre gennemførelse af den fælles afviklingsmekanisme i størst muligt omfang tages højde for resultaterne af forhandlingerne vedrørende BRRD.

| 3.11 | I det omfang som forslagene i forordningen om den fælles afviklingsmekanisme er i tråd med forslaget til BRRD-direktiv, minder udvalget også om de spørgsmål, som det tog op i den forbindelse. Herunder ønsket om en yderligere præcisering af de tiltag, som er nye og endnu ikke testet i systemiske kriser (7). Derudover skal det sikres, at der er sammenhæng mellem forordningen og eksisterende lovgivning, således at der hersker juridisk klarhed. |
| --- | --- |

3.11

I det omfang som forslagene i forordningen om den fælles afviklingsmekanisme er i tråd med forslaget til BRRD-direktiv, minder udvalget også om de spørgsmål, som det tog op i den forbindelse. Herunder ønsket om en yderligere præcisering af de tiltag, som er nye og endnu ikke testet i systemiske kriser (7). Derudover skal det sikres, at der er sammenhæng mellem forordningen og eksisterende lovgivning, således at der hersker juridisk klarhed.

4.   Specifikke bemærkninger til afviklingsmekanismen

| 4.1 | Det vil være hensigtsmæssigt, hvis der gøres hurtige fremskridt med hele regelsættet for bankunionen med henblik på at overvinde den nuværende fragmentering af de finansielle markeder og yde et bidrag til, at den eksisterende forbindelse mellem de offentlige finanser og banksektoren brydes. |
| --- | --- |

4.1

Det vil være hensigtsmæssigt, hvis der gøres hurtige fremskridt med hele regelsættet for bankunionen med henblik på at overvinde den nuværende fragmentering af de finansielle markeder og yde et bidrag til, at den eksisterende forbindelse mellem de offentlige finanser og banksektoren brydes.

| 4.2 | Udvalget bekræfter på ny, at det harmoniserede regelsæt for genopretning og afvikling af banker bør etableres så hurtigt som muligt. Regelsættet bør indeholde effektive grænseoverskridende bestemmelser, der kan sikre det indre markeds integritet. Den fælles afviklingsmekanisme er et nødvendigt element i den henseende, og de aktuelle forslag bør hilses velkommen. |
| --- | --- |

4.2

Udvalget bekræfter på ny, at det harmoniserede regelsæt for genopretning og afvikling af banker bør etableres så hurtigt som muligt. Regelsættet bør indeholde effektive grænseoverskridende bestemmelser, der kan sikre det indre markeds integritet. Den fælles afviklingsmekanisme er et nødvendigt element i den henseende, og de aktuelle forslag bør hilses velkommen.

| 4.3 | På sin side bør gennemførelsen af den fælles afviklingsmekanisme støttes af og indlejres i et fuldstændigt harmoniseret regelsæt for genopretning og afvikling af banker, som udgør den grundlæggende ramme for afvikling af banker i hele EU. |
| --- | --- |

4.3

På sin side bør gennemførelsen af den fælles afviklingsmekanisme støttes af og indlejres i et fuldstændigt harmoniseret regelsæt for genopretning og afvikling af banker, som udgør den grundlæggende ramme for afvikling af banker i hele EU.

| 4.4 | Den fælles afviklingsmekanisme skal ikke alene opstille en samfundsmæssig ramme for afviklingen af nødlidende banker i bankunionen og dermed bidrage til at skabe lige konkurrencevilkår på dette område, men også udgøre et enkelt, effektivt og målrettet instrument, der kan tages i brug så hurtigt som muligt i både nationale og grænseoverskridende tilfælde, hvis det skulle blive nødvendigt, og især i krisesituationer. |
| --- | --- |

4.4

Den fælles afviklingsmekanisme skal ikke alene opstille en samfundsmæssig ramme for afviklingen af nødlidende banker i bankunionen og dermed bidrage til at skabe lige konkurrencevilkår på dette område, men også udgøre et enkelt, effektivt og målrettet instrument, der kan tages i brug så hurtigt som muligt i både nationale og grænseoverskridende tilfælde, hvis det skulle blive nødvendigt, og især i krisesituationer.

| 4.5 | Hvad angår Den Fælles Afviklingsinstans har navnlig uafhængighed, ekspertise og demokratisk kontrol afgørende betydning. Den Fælles Afviklingsinstans skal være baseret på et solidt retsgrundlag og skal stå til ansvar for sine beslutninger med henblik på at garantere gennemsigtighed og demokratisk kontrol og beskytte EU-institutionernes rettigheder. Kompetencefordelingen set i forhold til tilsynsmyndighederne skal være klar, og sammensætningen af afviklingsinstansen skal afspejle en behørig balance mellem repræsentanter for nationale deltagere og europæiske aktører. Afviklingsinstansen og dens medlemmer skal besidde den nødvendige ekspertise inden for de berørte områder. |
| --- | --- |

4.5

Hvad angår Den Fælles Afviklingsinstans har navnlig uafhængighed, ekspertise og demokratisk kontrol afgørende betydning. Den Fælles Afviklingsinstans skal være baseret på et solidt retsgrundlag og skal stå til ansvar for sine beslutninger med henblik på at garantere gennemsigtighed og demokratisk kontrol og beskytte EU-institutionernes rettigheder. Kompetencefordelingen set i forhold til tilsynsmyndighederne skal være klar, og sammensætningen af afviklingsinstansen skal afspejle en behørig balance mellem repræsentanter for nationale deltagere og europæiske aktører. Afviklingsinstansen og dens medlemmer skal besidde den nødvendige ekspertise inden for de berørte områder.

| 4.6 | Etableringen af denne afviklingsinstans kan opfattes som et meget vigtigt skridt i etableringen af bankunionen og den fælles afviklingsmekanisme. Imidlertid må det bredere regelsæt for etableringen af den fælles tilsynsmekanisme og BRRD ikke glemmes, og det vil sandsynligvis være bedst ikke at tage resultater på dette område for givet. |
| --- | --- |

4.6

Etableringen af denne afviklingsinstans kan opfattes som et meget vigtigt skridt i etableringen af bankunionen og den fælles afviklingsmekanisme. Imidlertid må det bredere regelsæt for etableringen af den fælles tilsynsmekanisme og BRRD ikke glemmes, og det vil sandsynligvis være bedst ikke at tage resultater på dette område for givet.

5.   Specifikke bemærkninger til finansieringsordningerne

| 5.1 | Den Fælles Bankafviklingsfond skal sikre, at der er finansiering til rådighed, mens banken omstruktureres. Udvalget bekræfter, at Kommissionens indsats for at oprette et europæisk system af finansieringsordninger, bl.a. via den fælles afviklingsmekanisme, fortjener støtte. Sådanne finansieringsordninger sikrer, at alle institutter i alle medlemsstater behandles lige under målrettede afviklingsfinansieringsordninger, og dette er en fordel for de enkelte medlemsstater og det indre finansielle marked, da det skaber større stabilitet og lige konkurrencevilkår (8). På samme måde fortjener beskyttelsen af småsparere via indskudsgarantiordninger sandsynligvis opmærksomhed. |
| --- | --- |

5.1

Den Fælles Bankafviklingsfond skal sikre, at der er finansiering til rådighed, mens banken omstruktureres. Udvalget bekræfter, at Kommissionens indsats for at oprette et europæisk system af finansieringsordninger, bl.a. via den fælles afviklingsmekanisme, fortjener støtte. Sådanne finansieringsordninger sikrer, at alle institutter i alle medlemsstater behandles lige under målrettede afviklingsfinansieringsordninger, og dette er en fordel for de enkelte medlemsstater og det indre finansielle marked, da det skaber større stabilitet og lige konkurrencevilkår (8). På samme måde fortjener beskyttelsen af småsparere via indskudsgarantiordninger sandsynligvis opmærksomhed.

| 5.2 | Udvalget er derfor tilfreds med, at den fælles afviklingsmekanisme støttes af en specifik finansieringsordning. Hvis afviklingsfinansieringen først og fremmest skal ske via "bail-in"-værktøjet (med det formål at lade aktionærer og andre kreditorer bære de første tab) og de andre værktøjer i forordningen, bør den fælles afviklingsmekanisme suppleres med en fælles fond, der har til formål at bryde den eksisterende forbindelse mellem myndigheder og banksektoren. |
| --- | --- |

5.2

Udvalget er derfor tilfreds med, at den fælles afviklingsmekanisme støttes af en specifik finansieringsordning. Hvis afviklingsfinansieringen først og fremmest skal ske via "bail-in"-værktøjet (med det formål at lade aktionærer og andre kreditorer bære de første tab) og de andre værktøjer i forordningen, bør den fælles afviklingsmekanisme suppleres med en fælles fond, der har til formål at bryde den eksisterende forbindelse mellem myndigheder og banksektoren.

| 5.3 | Udvalget anmoder om, at der hurtigt skabes klarhed over fondens retsgrundlag, hvilket inkluderer en afklaring af spørgsmålet om, hvorvidt det vil være nødvendigt at ændre traktaten. |
| --- | --- |

5.3

Udvalget anmoder om, at der hurtigt skabes klarhed over fondens retsgrundlag, hvilket inkluderer en afklaring af spørgsmålet om, hvorvidt det vil være nødvendigt at ændre traktaten.

| 5.4 | Så snart de nødvendige oplysninger er tilvejebragt, bør foranstaltningerne til fondens etablering iværksættes, dog uden at man foregriber udviklingen og resultaterne vedrørende den fælles tilsynsmekanisme og BRRD. |
| --- | --- |

5.4

Så snart de nødvendige oplysninger er tilvejebragt, bør foranstaltningerne til fondens etablering iværksættes, dog uden at man foregriber udviklingen og resultaterne vedrørende den fælles tilsynsmekanisme og BRRD.

| 5.5 | Indførelsen af en fælles ordning skaber også store udfordringer, og det skal sikres, at uønskede konsekvenser så vidt muligt forebygges eller begrænses fra starten, samt at alle relevante problemer løses på forhånd. Adfærd, der indebærer moralsk hasard, er et eksempel. |
| --- | --- |

5.5

Indførelsen af en fælles ordning skaber også store udfordringer, og det skal sikres, at uønskede konsekvenser så vidt muligt forebygges eller begrænses fra starten, samt at alle relevante problemer løses på forhånd. Adfærd, der indebærer moralsk hasard, er et eksempel.

| 5.6 | Selvom fonden først involveres på et senere tidspunkt, navnlig i kølvandet på "bail-in"-foranstaltninger, og anvendelsen af midlerne er begrænset til specifikke formål, er det alligevel vigtigt, at fonden har et tilstrækkeligt finansielt grundlag, samt at alle finansielle institutter er forpligtet til at bidrage. |
| --- | --- |

5.6

Selvom fonden først involveres på et senere tidspunkt, navnlig i kølvandet på "bail-in"-foranstaltninger, og anvendelsen af midlerne er begrænset til specifikke formål, er det alligevel vigtigt, at fonden har et tilstrækkeligt finansielt grundlag, samt at alle finansielle institutter er forpligtet til at bidrage.

| 5.7 | Ved fastsættelsen af fondens målniveau bør der tages højde for de allerede eksisterende styrkede rammevilkår baseret på forsigtighedsprincippet, de forebyggende foranstaltninger, den rolle som genopretnings- og afviklingsplaner spiller i kriseforebyggelsen, øgede kapitalbuffere og de nye afviklingsmekanismer, herunder bail-in-værktøjet og andre foranstaltninger til genopretning af den finansielle sektor. Disse foranstaltninger og værktøjer har allerede til formål at begrænse risikoen for bankkrak. Hvad angår den fælles afviklingsmekanisme gentager udvalget derfor sine synspunkter vedrørende BRRD og navnlig udsagnet om, at kriterierne for ex-ante-bidrag bør revideres med regelmæssige mellemrum (9). |
| --- | --- |

5.7

Ved fastsættelsen af fondens målniveau bør der tages højde for de allerede eksisterende styrkede rammevilkår baseret på forsigtighedsprincippet, de forebyggende foranstaltninger, den rolle som genopretnings- og afviklingsplaner spiller i kriseforebyggelsen, øgede kapitalbuffere og de nye afviklingsmekanismer, herunder bail-in-værktøjet og andre foranstaltninger til genopretning af den finansielle sektor. Disse foranstaltninger og værktøjer har allerede til formål at begrænse risikoen for bankkrak. Hvad angår den fælles afviklingsmekanisme gentager udvalget derfor sine synspunkter vedrørende BRRD og navnlig udsagnet om, at kriterierne for ex-ante-bidrag bør revideres med regelmæssige mellemrum (9).

| 5.8 | Af samme årsag, og med henblik på at undgå negative følgevirkninger for borgere og virksomheder, bør der tages behørigt hensyn til de potentielle dobbelte omkostninger for bankerne som følge af den dobbelte struktur omfattende nationale afviklingsmyndigheder og en europæisk afviklingsmyndighed. |
| --- | --- |

5.8

Af samme årsag, og med henblik på at undgå negative følgevirkninger for borgere og virksomheder, bør der tages behørigt hensyn til de potentielle dobbelte omkostninger for bankerne som følge af den dobbelte struktur omfattende nationale afviklingsmyndigheder og en europæisk afviklingsmyndighed.

Bruxelles, den 17. oktober 2013.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2013) 520 final.

1

(2)  Jf. ECOFIN den 21. juni 2013 og Det Europæiske Råd den 27. juni 2013.

2

(3)  EUT C 44 af 15.2.2013, s. 68.

3

(4)  Dette blev især fremhævet i Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet "En køreplan for oprettelse af en bankunion", Kommissionens meddelelse "En plan for en udbygget og egentlig ØMU – Indledning af en europæisk debat" og i de fire formænds rapport "Hen imod en egentlig økonomisk og monetær union".

4

(5)  EUT C 271 af 19.9.2013, s. 8.

5

(6)  EUT C 11 af 15.1.2013, s. 34.

6

(7)  EUT C 44 af 15.2.2013, s. 68.

7

(8)  EUT C 44 af 15.2.2013, s. 68.

8

(9)  EUT C 44 af 15.2.2013, s. 68.

9

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/63 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/63

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om merværdien af makroregionale strategier«

COM(2013) 468 final

2014/C 67/11

Ordfører: Etele BARÁTH

Medordfører: Stefano MALLIA

Den 3. juli 2013 besluttede Kommissionen under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om merværdien af makroregionale strategier"

COM(2013) 468 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som vedtog sin udtalelse den 4. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse enstemmigt:

1.   Indledning

| 1.1 | I april 2011 anmodede Rådet Kommissionen om at præcisere principperne for udarbejdelsen af EU-strategierne for Østersøområdet ("Østersøstrategien") og Donauområdet ("Donaustrategien"), vurdere strategiernes merværdi og fremlægge en rapport for Rådet og Europa-Parlamentet inden juni 2013. I december 2012 bad Rådet Kommissionen om at fremlægge en EU-strategi for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav inden udgangen af 2014 med forbehold af resultaterne af denne vurdering. |
| --- | --- |

1.1

I april 2011 anmodede Rådet Kommissionen om at præcisere principperne for udarbejdelsen af EU-strategierne for Østersøområdet ("Østersøstrategien") og Donauområdet ("Donaustrategien"), vurdere strategiernes merværdi og fremlægge en rapport for Rådet og Europa-Parlamentet inden juni 2013. I december 2012 bad Rådet Kommissionen om at fremlægge en EU-strategi for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav inden udgangen af 2014 med forbehold af resultaterne af denne vurdering.

| 1.2 | Efter anmodning fra Kommissionen har Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg udarbejdet en udtalelse om rapporten "om merværdien af makroregionale strategier", forfattet på ovenstående grundlag. |
| --- | --- |

1.2

Efter anmodning fra Kommissionen har Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg udarbejdet en udtalelse om rapporten "om merværdien af makroregionale strategier", forfattet på ovenstående grundlag.

| 1.3 | EØSU's udtalelse kommer logisk nok ikke ind de makroregionale strategier for Atlanterhavskysten (1) og Middelhavsområdet (2), der skal udarbejdes, og heller ikke på udvalgets forslag derom. |
| --- | --- |

1.3

EØSU's udtalelse kommer logisk nok ikke ind de makroregionale strategier for Atlanterhavskysten (1) og Middelhavsområdet (2), der skal udarbejdes, og heller ikke på udvalgets forslag derom.

2.   Iagttagelser og konklusioner

| 2.1 | EØSU kan tilslutte sig hovedkonklusionerne i rapporten. |
| --- | --- |

2.1

EØSU kan tilslutte sig hovedkonklusionerne i rapporten.

| 2.1.1 | Det ikkehierarkiske princip, som makroregionerne bygger på, er effektivt til at tackle de udfordringer, der findes i regionerne. Principperne for de to makroregionale strategier, der indtil videre er blevet gennemført i Europa, har vist sig som glimrende redskaber til at øge den sociale, økonomiske og territoriale samhørighed og konvergens. |
| --- | --- |

2.1.1

Det ikkehierarkiske princip, som makroregionerne bygger på, er effektivt til at tackle de udfordringer, der findes i regionerne. Principperne for de to makroregionale strategier, der indtil videre er blevet gennemført i Europa, har vist sig som glimrende redskaber til at øge den sociale, økonomiske og territoriale samhørighed og konvergens.

| 2.1.2 | Ud fra et politisk, miljømæssigt og socialøkonomisk perspektiv kan makroregionerne være et værdifuldt redskab til at styrke samarbejdet mellem europæiske lande eller regioner, dæmpe nationalistiske tendenser ved at stræbe efter social konsensus, respekt og gensidig accept samt med skabelsen af europæisk merværdi for de berørte lokalsamfund bidrage til virkeliggørelsen af Europa 2020-strategiens mål. |
| --- | --- |

2.1.2

Ud fra et politisk, miljømæssigt og socialøkonomisk perspektiv kan makroregionerne være et værdifuldt redskab til at styrke samarbejdet mellem europæiske lande eller regioner, dæmpe nationalistiske tendenser ved at stræbe efter social konsensus, respekt og gensidig accept samt med skabelsen af europæisk merværdi for de berørte lokalsamfund bidrage til virkeliggørelsen af Europa 2020-strategiens mål.

| 2.1.3 | De makroregionale strategier kan være nyttige redskaber til afhjælpning af manglerne i kommunikationen med og oplysningen af borgerne. Befolkningen og virksomhederne i lokalområderne og regionerne bør orienteres bedre om de igangværende programmer og projekter. |
| --- | --- |

2.1.3

De makroregionale strategier kan være nyttige redskaber til afhjælpning af manglerne i kommunikationen med og oplysningen af borgerne. Befolkningen og virksomhederne i lokalområderne og regionerne bør orienteres bedre om de igangværende programmer og projekter.

| 2.1.4 | De fælles strategiske overvejelser i de to regioner, etableringen af institutionelle forbindelser og den mere kreative planlægning er gode eksempler på, at det makroregionale samarbejde mellem ligestillede parter – den nye tilgang i EU-politikker – foreløbig har været en succes. De nye projekter og initiativer og de fælles aktioners helt konkrete succes viser, at de socioøkonomiske aktørers fælles indsats i regionerne har været berettiget. |
| --- | --- |

2.1.4

De fælles strategiske overvejelser i de to regioner, etableringen af institutionelle forbindelser og den mere kreative planlægning er gode eksempler på, at det makroregionale samarbejde mellem ligestillede parter – den nye tilgang i EU-politikker – foreløbig har været en succes. De nye projekter og initiativer og de fælles aktioners helt konkrete succes viser, at de socioøkonomiske aktørers fælles indsats i regionerne har været berettiget.

| 2.1.5 | EØSU er enig i rapportens hovedkonklusioner:






  — | der bør være færre prioriterede områder; |
| --- | --- | --- |

2.1.5

EØSU er enig i rapportens hovedkonklusioner:

—

der bør være færre prioriterede områder;

| — | et stærkt politisk engagement er påkrævet; |
| --- | --- |

—

et stærkt politisk engagement er påkrævet;

| — | det er nødvendigt med flere finansieringskilder; |
| --- | --- |

—

det er nødvendigt med flere finansieringskilder;

| — | det er meget vigtigt, at myndighederne får større viden (om forvaltning, organisation); |
| --- | --- |

—

det er meget vigtigt, at myndighederne får større viden (om forvaltning, organisation);

| — | kvantitativ og kvalitativ måling og evaluering af resultaterne er helt afgørende; |
| --- | --- |

—

kvantitativ og kvalitativ måling og evaluering af resultaterne er helt afgørende;

| — | den administrative byrde må mindskes. |
| --- | --- |

—

den administrative byrde må mindskes.

| 2.2 | EØSU gør opmærksom på, at det makroregionale samarbejde er et led i en styrket demokratisering af EU og styrkelsen af bottom-up-initiativer. Der er tale om en positiv katalysator, der værner om og supplerer EU's grundlæggende værdier. |
| --- | --- |

2.2

EØSU gør opmærksom på, at det makroregionale samarbejde er et led i en styrket demokratisering af EU og styrkelsen af bottom-up-initiativer. Der er tale om en positiv katalysator, der værner om og supplerer EU's grundlæggende værdier.

| 2.3 | EØSU anerkender den stringente metode, der er anvendt i rapporten, og behovet for den velfunderede, grundige evaluering, ikke mindst i betragtning af at metoden ikke er gennemprøvet, hvad angår analysen af makroregionale strategier, og der ikke findes specifikke statistiske indikatorer. |
| --- | --- |

2.3

EØSU anerkender den stringente metode, der er anvendt i rapporten, og behovet for den velfunderede, grundige evaluering, ikke mindst i betragtning af at metoden ikke er gennemprøvet, hvad angår analysen af makroregionale strategier, og der ikke findes specifikke statistiske indikatorer.

| 2.4 | EØSU bifalder Rådets konklusioner fra juni 2012, hvoraf det fremgår, at det indre marked bør udbygges, og EU's konkurrenceevne styrkes. Det er beklageligt, at Rådet bortset fra de generelle principper om integration, samordning, samarbejde, flerniveauforvaltning og partnerskab, ikke bidrager yderligere til gennemførelsen af de makroregionale strategier med supplerende grundlæggende instrumenter. |
| --- | --- |

2.4

EØSU bifalder Rådets konklusioner fra juni 2012, hvoraf det fremgår, at det indre marked bør udbygges, og EU's konkurrenceevne styrkes. Det er beklageligt, at Rådet bortset fra de generelle principper om integration, samordning, samarbejde, flerniveauforvaltning og partnerskab, ikke bidrager yderligere til gennemførelsen af de makroregionale strategier med supplerende grundlæggende instrumenter.

| 2.5 | EØSU henleder opmærksomheden på, at eksperter har vurderet, at det væsentligste problem er den manglende overensstemmelse mellem den politiske vilje på decentralt niveau og finansieringen. |
| --- | --- |

2.5

EØSU henleder opmærksomheden på, at eksperter har vurderet, at det væsentligste problem er den manglende overensstemmelse mellem den politiske vilje på decentralt niveau og finansieringen.

| 2.6 | Prioriteringen af bæredygtighed (jf. "blå" og "grøn" vækst) og udvikling af infrastruktur er en naturlig følge af de makroregionale overvejelser, som skaber den europæiske merværdi. |
| --- | --- |

2.6

Prioriteringen af bæredygtighed (jf. "blå" og "grøn" vækst) og udvikling af infrastruktur er en naturlig følge af de makroregionale overvejelser, som skaber den europæiske merværdi.

| 2.7 | Her og nu og på kort sigt er det dog de økonomiske aktiviteter, der kan forventes at øge "den europæiske merværdi" i form af vækst i BNP og beskæftigelsen. |
| --- | --- |

2.7

Her og nu og på kort sigt er det dog de økonomiske aktiviteter, der kan forventes at øge "den europæiske merværdi" i form af vækst i BNP og beskæftigelsen.

| 2.8 | Efter EØSU's opfattelse er reglen om "tre gange nej" allerede forældet: Under den mellemlange finansielle ramme for 2014-2020 er der afsat ressourcer, der er etableret et administrativt og institutionelt system med det sigte at gøre forvaltningen enklere, og den fælles strategiske ramme indeholder den nødvendige lovgivning. For at øge innovationen, støtten til SMV'er, netværksdannelsen og beskæftigelsen bør der være større forståelse for, at man for de makroregionale strategier i stedet bør anvende et princip om "tre gange ja", når bistandspolitikken vurderes. |
| --- | --- |

2.8

Efter EØSU's opfattelse er reglen om "tre gange nej" allerede forældet: Under den mellemlange finansielle ramme for 2014-2020 er der afsat ressourcer, der er etableret et administrativt og institutionelt system med det sigte at gøre forvaltningen enklere, og den fælles strategiske ramme indeholder den nødvendige lovgivning. For at øge innovationen, støtten til SMV'er, netværksdannelsen og beskæftigelsen bør der være større forståelse for, at man for de makroregionale strategier i stedet bør anvende et princip om "tre gange ja", når bistandspolitikken vurderes.

| 2.9 | Den makroregionale strategi må prioriteres i EU's programmeringsperiode 2014-2020 med integration af den "nye" model for territorialt samarbejde i partnerskabsaftaler og de operationelle programmer (EFRU, ESF, ELFUL, EHFF) og specifik vægt på "makroregional udvikling styret af lokalsamfundet", der er kendetegnet ved følgende:






  — | den er koncentreret om specifikke områder; |
| --- | --- | --- |

2.9

Den makroregionale strategi må prioriteres i EU's programmeringsperiode 2014-2020 med integration af den "nye" model for territorialt samarbejde i partnerskabsaftaler og de operationelle programmer (EFRU, ESF, ELFUL, EHFF) og specifik vægt på "makroregional udvikling styret af lokalsamfundet", der er kendetegnet ved følgende:

—

den er koncentreret om specifikke områder;

| — | den er styret af lokalsamfundet, dvs. makroregionale aktionsgrupper bestående af repræsentanter for offentlige og private socialøkonomiske interesser; |
| --- | --- |

—

den er styret af lokalsamfundet, dvs. makroregionale aktionsgrupper bestående af repræsentanter for offentlige og private socialøkonomiske interesser;

| — | den tager udgangspunkt i integrerede, tværsektorielle lokale udviklingsstrategier; |
| --- | --- |

—

den tager udgangspunkt i integrerede, tværsektorielle lokale udviklingsstrategier;

| — | den tager hensyn til de makroregionale behov og det makroregionale potentiale. |
| --- | --- |

—

den tager hensyn til de makroregionale behov og det makroregionale potentiale.

| 2.10 | "Makroregional udvikling styret af lokalsamfundet" vil






  — | tilskynde makroregionale samfund til at udvikle bottom-up initiativer i de situationer, hvor udfordringer, der skal tackles, kræver strukturelle ændringer; |
| --- | --- | --- |

2.10

"Makroregional udvikling styret af lokalsamfundet" vil

—

tilskynde makroregionale samfund til at udvikle bottom-up initiativer i de situationer, hvor udfordringer, der skal tackles, kræver strukturelle ændringer;

| — | opbygge kapacitet i lokalsamfundet og stimulere innovationen (herunder den sociale innovation), iværksættervirksomhed og kapaciteten til at indføre ændringer, hvilket vil indvirke positivt på udviklingen og opdagelsen af uudnyttet potentiale i lokalsamfundene og lokalområdet; |
| --- | --- |

—

opbygge kapacitet i lokalsamfundet og stimulere innovationen (herunder den sociale innovation), iværksættervirksomhed og kapaciteten til at indføre ændringer, hvilket vil indvirke positivt på udviklingen og opdagelsen af uudnyttet potentiale i lokalsamfundene og lokalområdet;

| — | fremme flerniveaustyringen ved at give makroregionerne mulighed for fuldt ud at deltage i det forberedende arbejde med gennemførelsen af EU's mål på alle områder. |
| --- | --- |

—

fremme flerniveaustyringen ved at give makroregionerne mulighed for fuldt ud at deltage i det forberedende arbejde med gennemførelsen af EU's mål på alle områder.

| 2.11 | EØSU udarbejder på eget initiativ en samlet analyse af de makroregionale strategiers betydning for Europas fremtid og formulerer et forslag til, hvordan disse strategier kan tilpasses, således at der opnås en ensartet europæisk udviklingspraksis. |
| --- | --- |

2.11

EØSU udarbejder på eget initiativ en samlet analyse af de makroregionale strategiers betydning for Europas fremtid og formulerer et forslag til, hvordan disse strategier kan tilpasses, således at der opnås en ensartet europæisk udviklingspraksis.

3.   Resultater

| 3.1 | Kommissionens rapport konstaterer, at de makroregionale strategier ifølge rapporterne om gennemførelsen af strategierne for Østersøområdet og Donauområdet har gjort det muligt at realisere nye projekter og give en saltvandsindsprøjtning til eksisterende tværnationale projekter. Strategierne har banet vej for netværkssamarbejde og ligeledes gjort det muligt at igangsætte fælles initiativer i de pågældende regioner. Flagskibsprojekter kan være rigtig gode drivkræfter og tillige modeller, der kan gentages i makroregionerne. |
| --- | --- |

3.1

Kommissionens rapport konstaterer, at de makroregionale strategier ifølge rapporterne om gennemførelsen af strategierne for Østersøområdet og Donauområdet har gjort det muligt at realisere nye projekter og give en saltvandsindsprøjtning til eksisterende tværnationale projekter. Strategierne har banet vej for netværkssamarbejde og ligeledes gjort det muligt at igangsætte fælles initiativer i de pågældende regioner. Flagskibsprojekter kan være rigtig gode drivkræfter og tillige modeller, der kan gentages i makroregionerne.

| 3.1.1 | Strategien for Østersøområdet var den første regionale strategi og har med sine tre overordnede målsætninger og 15 prioriteter været modellen til efterfølgelse, idet det helt fra start blev lagt klart fast, hvilke områder det regionale samarbejde skulle have fokus på. Samtidig har den været et effektivt instrument for gennemførelsen af EU's specifikke og horisontale politikker. |
| --- | --- |

3.1.1

Strategien for Østersøområdet var den første regionale strategi og har med sine tre overordnede målsætninger og 15 prioriteter været modellen til efterfølgelse, idet det helt fra start blev lagt klart fast, hvilke områder det regionale samarbejde skulle have fokus på. Samtidig har den været et effektivt instrument for gennemførelsen af EU's specifikke og horisontale politikker.

| 3.1.2 | Udvikling af den maritime sektor, bedre regionale forbindelser, investeringer i borgernes fremtid og i økonomisk vækst er de områder, der er blevet satset på hidtil, og som har leveret input til de andre tilgange til udviklingen af makroregioner. |
| --- | --- |

3.1.2

Udvikling af den maritime sektor, bedre regionale forbindelser, investeringer i borgernes fremtid og i økonomisk vækst er de områder, der er blevet satset på hidtil, og som har leveret input til de andre tilgange til udviklingen af makroregioner.

| 3.2 | Strategien for Donauområdet var den anden makroregionale strategi, der blev vedtaget, og er med sine 5 overordnede målsætninger og 11 prioriteter lykkedes med at fokusere og samtidig tilføre nyt til de regionale overvejelser og de fælles aktionsområder. |
| --- | --- |

3.2

Strategien for Donauområdet var den anden makroregionale strategi, der blev vedtaget, og er med sine 5 overordnede målsætninger og 11 prioriteter lykkedes med at fokusere og samtidig tilføre nyt til de regionale overvejelser og de fælles aktionsområder.

| 3.2.1 | Ligesom for temaområderne i strategien for Østersøområdet er det miljø og infrastruktur, der prioriteres højest (forbindelser mellem regionerne, miljøbeskyttelse, styrkelse af regionerne), men de forslag og projekter, der sigter mod at øge den økonomiske og sociale velstand, viser den politiske vilje til at indrette sig efter Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

3.2.1

Ligesom for temaområderne i strategien for Østersøområdet er det miljø og infrastruktur, der prioriteres højest (forbindelser mellem regionerne, miljøbeskyttelse, styrkelse af regionerne), men de forslag og projekter, der sigter mod at øge den økonomiske og sociale velstand, viser den politiske vilje til at indrette sig efter Europa 2020-strategien.

| 3.3 | I flere studier har EØSU bifaldet EU's bestræbelser på at sikre, at de ressourcer, der er til rådighed, bruges så effektivt og med så stor virkning som muligt. Til det formål bør instrumenterne harmoniseres, og de fælles aktioner styrkes. Her er det kun naturligt, at der er behov for at gøre brug af "eksterne" ressourcer. (Af eksempler kan nævnes Baden-Württemberg og koordineringen af venturekapitalfonde). |
| --- | --- |

3.3

I flere studier har EØSU bifaldet EU's bestræbelser på at sikre, at de ressourcer, der er til rådighed, bruges så effektivt og med så stor virkning som muligt. Til det formål bør instrumenterne harmoniseres, og de fælles aktioner styrkes. Her er det kun naturligt, at der er behov for at gøre brug af "eksterne" ressourcer. (Af eksempler kan nævnes Baden-Württemberg og koordineringen af venturekapitalfonde).

| 3.4 | Både de to heri omhandlede strategier og de initiativudtalelser, EØSU hidtil har vedtaget, især udtalelsen om makroregionale strategier for henholdsvis Atlanterhavskysten og Middelhavsområdet, fremhæver betydningen af politisk og økonomisk samarbejde med tredjelande og har gjort opmærksom på mulighederne for at mindske de sikkerhedspolitiske risici, løse problemer knyttet til ulovlig indvandring osv. |
| --- | --- |

3.4

Både de to heri omhandlede strategier og de initiativudtalelser, EØSU hidtil har vedtaget, især udtalelsen om makroregionale strategier for henholdsvis Atlanterhavskysten og Middelhavsområdet, fremhæver betydningen af politisk og økonomisk samarbejde med tredjelande og har gjort opmærksom på mulighederne for at mindske de sikkerhedspolitiske risici, løse problemer knyttet til ulovlig indvandring osv.

| 3.5 | EØSU betoner kraftigt den store betydning af de partnerskabsaftaler, der er ved at blive udarbejdet eller forhandlet. Det bør kræves, at der indgår bestemmelser om den makroregionale kontekst, en passende koordinering med arbejdsmarkedets parter, "horisontal" harmonisering mellem lande og regioner af forslagene og projekterne i de operationelle programmer og aktiv deltagelse af økonomiske og sociale interessegrupper og civilsamfundet. |
| --- | --- |

3.5

EØSU betoner kraftigt den store betydning af de partnerskabsaftaler, der er ved at blive udarbejdet eller forhandlet. Det bør kræves, at der indgår bestemmelser om den makroregionale kontekst, en passende koordinering med arbejdsmarkedets parter, "horisontal" harmonisering mellem lande og regioner af forslagene og projekterne i de operationelle programmer og aktiv deltagelse af økonomiske og sociale interessegrupper og civilsamfundet.

4.   Forslag

| 4.1 | EØSU mener, at det er nødvendigt og muligt at udvide og uddybe de vedtagne principper. |
| --- | --- |

4.1

EØSU mener, at det er nødvendigt og muligt at udvide og uddybe de vedtagne principper.

| 4.2 | Det vil være forkert udelukkende at betragte makroregioner som en geografisk størrelse. Også komplekse sociale, økonomiske og historiske forhold bør tages i betragtning. |
| --- | --- |

4.2

Det vil være forkert udelukkende at betragte makroregioner som en geografisk størrelse. Også komplekse sociale, økonomiske og historiske forhold bør tages i betragtning.

| 4.3 | Formuleringerne "fælles udfordringer" og et "styrket samarbejde" af hensyn til samhørigheden forringer muligheden for en funktionel fortolkning ud over grænserne af makroregioner og mindsker deres indvirkning på de fælleseuropæiske udviklings- og samhørighedsprocesser. |
| --- | --- |

4.3

Formuleringerne "fælles udfordringer" og et "styrket samarbejde" af hensyn til samhørigheden forringer muligheden for en funktionel fortolkning ud over grænserne af makroregioner og mindsker deres indvirkning på de fælleseuropæiske udviklings- og samhørighedsprocesser.

| 4.4 | Hvad, der skal forstås ved "merværdi" i forbindelse med makroregioner, er ikke defineret i rapporten. Som EØSU forstår det, kan merværdi i forbindelse med makroregionale strategier kun betyde den værdi, som regioner eller medlemsstater, der handler alene, ikke kan skabe, eller kun kan skabe med langt større investeringsomkostninger eller med mindre effekt. |
| --- | --- |

4.4

Hvad, der skal forstås ved "merværdi" i forbindelse med makroregioner, er ikke defineret i rapporten. Som EØSU forstår det, kan merværdi i forbindelse med makroregionale strategier kun betyde den værdi, som regioner eller medlemsstater, der handler alene, ikke kan skabe, eller kun kan skabe med langt større investeringsomkostninger eller med mindre effekt.

| 4.5 | Princippet om "tre gange nej" var måske i sin tid forståeligt nok, men i dag er der ingen tvivl om, at det sandsynligvis vil være ensbetydende med, at man opgiver at skabe europæisk merværdi på et tidspunkt, hvor genopretningen stadig er skrøbelig og må styrkes. |
| --- | --- |

4.5

Princippet om "tre gange nej" var måske i sin tid forståeligt nok, men i dag er der ingen tvivl om, at det sandsynligvis vil være ensbetydende med, at man opgiver at skabe europæisk merværdi på et tidspunkt, hvor genopretningen stadig er skrøbelig og må styrkes.

| 4.6 | De nuværende makroregionale strategier er udtryk for en europæisk tilgang, hvor de instrumenter og ressourcer, der er til rådighed i den enkelte region, kan få større virkning, hvis de deltagende medlemsstater og regioner etablerer et passende samarbejde og koordinerer hensigtsmæssigt i det pågældende område (Kommissionen spiller her en meget tilbagetrukket rolle). Som følge heraf øges den europæiske merværdi i makroregionerne. |
| --- | --- |

4.6

De nuværende makroregionale strategier er udtryk for en europæisk tilgang, hvor de instrumenter og ressourcer, der er til rådighed i den enkelte region, kan få større virkning, hvis de deltagende medlemsstater og regioner etablerer et passende samarbejde og koordinerer hensigtsmæssigt i det pågældende område (Kommissionen spiller her en meget tilbagetrukket rolle). Som følge heraf øges den europæiske merværdi i makroregionerne.

| 4.7 | Efter EØSU's opfattelse vil den fælleseuropæiske merværdi, der kan skabes i makroregionerne, højst sandsynligt blive væsentligt forøget, hvis der etableres supplerende instrumenter, den juridiske og institutionelle kapacitet forbedres, og der stilles yderligere ressourcer til rådighed. |
| --- | --- |

4.7

Efter EØSU's opfattelse vil den fælleseuropæiske merværdi, der kan skabes i makroregionerne, højst sandsynligt blive væsentligt forøget, hvis der etableres supplerende instrumenter, den juridiske og institutionelle kapacitet forbedres, og der stilles yderligere ressourcer til rådighed.

| 4.8 | Når udviklingsscenarierne for Den Europæiske Union frem til 2020 og nogle af de dertil knyttede forslag af fælleseuropæisk interesse som f.eks. Connecting Europe-facilitetens målsætninger og øremærkede midler evalueres, bør der på hvert niveau kunne redegøres for den "merværdi", der skabes, hver gang EU-midler bruges til investeringer eller nyudviklinger. |
| --- | --- |

4.8

Når udviklingsscenarierne for Den Europæiske Union frem til 2020 og nogle af de dertil knyttede forslag af fælleseuropæisk interesse som f.eks. Connecting Europe-facilitetens målsætninger og øremærkede midler evalueres, bør der på hvert niveau kunne redegøres for den "merværdi", der skabes, hver gang EU-midler bruges til investeringer eller nyudviklinger.

| 4.9 | En forudsætning for, at Europa 2020-strategien kan gennemføres, er, at der er flere af denne slags instrumenter på makroregionalt niveau. |
| --- | --- |

4.9

En forudsætning for, at Europa 2020-strategien kan gennemføres, er, at der er flere af denne slags instrumenter på makroregionalt niveau.

| 4.10 | Efter EØSU's opfattelse vil en udvidelse af de politiske, institutionelle, juridiske og finansielle rammer i kombination med en efterprøvning af den "europæiske merværdi":






  — | medvirke til, at vi kommer hurtigere ud af krisen; |
| --- | --- | --- |

4.10

Efter EØSU's opfattelse vil en udvidelse af de politiske, institutionelle, juridiske og finansielle rammer i kombination med en efterprøvning af den "europæiske merværdi":

—

medvirke til, at vi kommer hurtigere ud af krisen;

| — | i forhold til Europas fremtid og som led i tilsynet med de institutionelle reformer og lovgivningen gøre det muligt nøje at overvåge, hvorvidt de enkelte medlemsstaters foranstaltninger er i overensstemmelse med den europæiske tilgang og med principperne om "merværdi", også selvom den udvikling eller investering, der er tale om, ikke direkte kan tilbageføres til EU-midler, |
| --- | --- |

—

i forhold til Europas fremtid og som led i tilsynet med de institutionelle reformer og lovgivningen gøre det muligt nøje at overvåge, hvorvidt de enkelte medlemsstaters foranstaltninger er i overensstemmelse med den europæiske tilgang og med principperne om "merværdi", også selvom den udvikling eller investering, der er tale om, ikke direkte kan tilbageføres til EU-midler,

| — | kunne skabe en betydelig yderligere værdi, der vil gavne væksten og jobskabelsen. |
| --- | --- |

—

kunne skabe en betydelig yderligere værdi, der vil gavne væksten og jobskabelsen.

| 4.11 | EØSU mener, at en styrkelse af den politiske styring med fokus på udviklingen på aktionsområderne for de makroregionale strategier vil give en stor europæisk "merværdi", og at et stærkere mellemliggende niveau for koordination og samarbejde vil kunne dæmpe de mere eller mindre udtalte politiske spændinger mellem føderalister og "nationalister", der indtil nu i perioder har præget Den Europæiske Unions historie. |
| --- | --- |

4.11

EØSU mener, at en styrkelse af den politiske styring med fokus på udviklingen på aktionsområderne for de makroregionale strategier vil give en stor europæisk "merværdi", og at et stærkere mellemliggende niveau for koordination og samarbejde vil kunne dæmpe de mere eller mindre udtalte politiske spændinger mellem føderalister og "nationalister", der indtil nu i perioder har præget Den Europæiske Unions historie.

| 4.12 | EØSU mener, at det bør være muligt at definere makroregionerne funktionelt. Udviklinger og andre foranstaltninger af europæisk interesse på tværs af grænserne vil i kraft af de nye netværk øge væksten og dermed samhørigheden i EU. |
| --- | --- |

4.12

EØSU mener, at det bør være muligt at definere makroregionerne funktionelt. Udviklinger og andre foranstaltninger af europæisk interesse på tværs af grænserne vil i kraft af de nye netværk øge væksten og dermed samhørigheden i EU.

| 4.13 | EØSU henstiller til, at der på politisk niveau gøres fremskridt med behandlingen af makroregioner. Principielt er det Rådet, som træffer beslutning om støtte til initiativer, der iværksættes nedefra, og om den fremtidige "laterale" og "top-down" bistand fra alle institutioner. Generelt kan man på grundlag af de hidtil indhøstede erfaringer forestille sig følgende områder (funktioner):






  a) | Forskning, uddannelse, sprogundervisning, samarbejde om kultur og sundhed. |
| --- | --- | --- |

4.13

EØSU henstiller til, at der på politisk niveau gøres fremskridt med behandlingen af makroregioner. Principielt er det Rådet, som træffer beslutning om støtte til initiativer, der iværksættes nedefra, og om den fremtidige "laterale" og "top-down" bistand fra alle institutioner. Generelt kan man på grundlag af de hidtil indhøstede erfaringer forestille sig følgende områder (funktioner):

a)

Forskning, uddannelse, sprogundervisning, samarbejde om kultur og sundhed.

| b) | Samarbejde på områderne energi, miljøbeskyttelse, logistik, transport og offentlige tjenester (vand, spildevand, affald). |
| --- | --- |

b)

Samarbejde på områderne energi, miljøbeskyttelse, logistik, transport og offentlige tjenester (vand, spildevand, affald).

| c) | Fælles planlægning mellem offentlige organer, regionale institutioner og lokale og regionale myndigheder. |
| --- | --- |

c)

Fælles planlægning mellem offentlige organer, regionale institutioner og lokale og regionale myndigheder.

| d) | Større inddragelse af civilsamfundet og ngo'er. |
| --- | --- |

d)

Større inddragelse af civilsamfundet og ngo'er.

| e) | Samarbejde om sikkerhed og migration. |
| --- | --- |

e)

Samarbejde om sikkerhed og migration.

| f) | Styrkelse af konkurrencen på markedet i praksis (konkret samarbejde på arbejdsmarkedet med støtte til SMV'er eller etablering af udviklingsfonde). |
| --- | --- |

f)

Styrkelse af konkurrencen på markedet i praksis (konkret samarbejde på arbejdsmarkedet med støtte til SMV'er eller etablering af udviklingsfonde).

| g) | Samarbejde på det statistiske område. |
| --- | --- |

g)

Samarbejde på det statistiske område.

| 4.14 | De makroregionale strategier kan yde et værdifuldt bidrag til det grænseoverskridende samarbejde mellem byerne, netværksdannelsen mellem teknologiske centre og en hurtigere udvikling af innovation. |
| --- | --- |

4.14

De makroregionale strategier kan yde et værdifuldt bidrag til det grænseoverskridende samarbejde mellem byerne, netværksdannelsen mellem teknologiske centre og en hurtigere udvikling af innovation.

| 4.15 | Der er hovedsageligt tale om områder, hvor initiativer iværksat nedefra giver god mening, og/eller hvor de nationale økonomiske og sociale råd kan spille en fremtrædende rolle. Rapporten omtaler ikke, hvor vigtig deltagelse af arbejdsmarkedets parter og høringer er. |
| --- | --- |

4.15

Der er hovedsageligt tale om områder, hvor initiativer iværksat nedefra giver god mening, og/eller hvor de nationale økonomiske og sociale råd kan spille en fremtrædende rolle. Rapporten omtaler ikke, hvor vigtig deltagelse af arbejdsmarkedets parter og høringer er.

5.   Yderligere etaper

| 5.1 | EØSU er enig i, at deltagerne skal se deres makroregionale strategier som et horisontalt ansvar for deres regeringer. |
| --- | --- |

5.1

EØSU er enig i, at deltagerne skal se deres makroregionale strategier som et horisontalt ansvar for deres regeringer.

| 5.2 | EØSU mener, at opgaver af administrativ karakter bør reduceres til et minimum, og at Kommissionen bør udvikle og stille forslag om nye metoder, der sikrer inddragelse af borgerne, f.eks. ved hjælp e-demokrati. Det er helt afgørende, at de inddrages langt mere i såvel forberedelsen som gennemførelsen. |
| --- | --- |

5.2

EØSU mener, at opgaver af administrativ karakter bør reduceres til et minimum, og at Kommissionen bør udvikle og stille forslag om nye metoder, der sikrer inddragelse af borgerne, f.eks. ved hjælp e-demokrati. Det er helt afgørende, at de inddrages langt mere i såvel forberedelsen som gennemførelsen.

| 5.3 | Man bør følge princippet om, at de makroregionale målsætninger skal indarbejdes i alle partnerskabsaftaler og operationelle programmer. |
| --- | --- |

5.3

Man bør følge princippet om, at de makroregionale målsætninger skal indarbejdes i alle partnerskabsaftaler og operationelle programmer.

| 5.4 | Kommissionen bør fremme anvendelsen af god praksis vedrørende de eksisterende programplanlægningsinstrumenter, også for så vidt angår de makroregioner, der er under udvikling eller overvejelse. |
| --- | --- |

5.4

Kommissionen bør fremme anvendelsen af god praksis vedrørende de eksisterende programplanlægningsinstrumenter, også for så vidt angår de makroregioner, der er under udvikling eller overvejelse.

| 5.5 | Efter EØSU's opfattelse kan den manglende forvaltningskapacitet kun afhjælpes, hvis det kan påvises, at resultatet vil være en mere effektiv udnyttelse af ressourcerne. |
| --- | --- |

5.5

Efter EØSU's opfattelse kan den manglende forvaltningskapacitet kun afhjælpes, hvis det kan påvises, at resultatet vil være en mere effektiv udnyttelse af ressourcerne.

| 5.6 | EØSU mener, at de foranstaltninger og indikatorer, der skal bruges til at overvåge fremskridtene, må være realistiske, og at det især til udviklingen af indikatoren for merværdi med dens mange facetter er helt afgørende, at Kommissionen og andre EU-institutioner deltager aktivt. |
| --- | --- |

5.6

EØSU mener, at de foranstaltninger og indikatorer, der skal bruges til at overvåge fremskridtene, må være realistiske, og at det især til udviklingen af indikatoren for merværdi med dens mange facetter er helt afgørende, at Kommissionen og andre EU-institutioner deltager aktivt.

| 5.7 | EØSU bifalder styrkelsen af den ikkehierarkiske tilgang, som hidtil har givet gode resultater, men ser gerne, at de økonomiske, miljømæssige, sociale og lokale partnere inddrages tættere, samt at der etableres "horisontale" forbindelser med nyetablerede makroregioner. |
| --- | --- |

5.7

EØSU bifalder styrkelsen af den ikkehierarkiske tilgang, som hidtil har givet gode resultater, men ser gerne, at de økonomiske, miljømæssige, sociale og lokale partnere inddrages tættere, samt at der etableres "horisontale" forbindelser med nyetablerede makroregioner.

| 5.8 | Systemerne til forvaltning af strategierne bør gennemføres hurtigere med det sigte at udbygge dem og bibeholde deres særlige karakter. |
| --- | --- |

5.8

Systemerne til forvaltning af strategierne bør gennemføres hurtigere med det sigte at udbygge dem og bibeholde deres særlige karakter.

| 5.9 | EØSU anbefaler, at Kommissionen i sine planer for udviklingen af nye forvaltningsmodeller også medtager en model, der er møntet på at fremme forvaltningen af makroregionerne i EU "på et mellemliggende niveau" med fokus på udvikling. |
| --- | --- |

5.9

EØSU anbefaler, at Kommissionen i sine planer for udviklingen af nye forvaltningsmodeller også medtager en model, der er møntet på at fremme forvaltningen af makroregionerne i EU "på et mellemliggende niveau" med fokus på udvikling.

| 5.10 | De makroregionale initiativer har i det væsentlige to dimensioner: en tværnational og en europæisk. Indtil videre har fokus ifølge EØSU udelukkende været på samarbejde og koordinering mellem forskellige lande. En af hovedkonklusionerne i rapporten er, at det ville være ønskeligt, hvis der sættes ind for at give de fælles aktioner en EU-dimension og dermed skabe en europæisk merværdi. |
| --- | --- |

5.10

De makroregionale initiativer har i det væsentlige to dimensioner: en tværnational og en europæisk. Indtil videre har fokus ifølge EØSU udelukkende været på samarbejde og koordinering mellem forskellige lande. En af hovedkonklusionerne i rapporten er, at det ville være ønskeligt, hvis der sættes ind for at give de fælles aktioner en EU-dimension og dermed skabe en europæisk merværdi.

| 5.11 | Efter EØSU's opfattelse kan makroregionale initiativer med en EU-dimension og den rigtige støtte være med til at øge troværdigheden af EU's politikker, og der kan opstå en ny udviklingspraksis takket være den større inddragelse af samfundet. |
| --- | --- |

5.11

Efter EØSU's opfattelse kan makroregionale initiativer med en EU-dimension og den rigtige støtte være med til at øge troværdigheden af EU's politikker, og der kan opstå en ny udviklingspraksis takket være den større inddragelse af samfundet.

| 5.12 | Endnu en gang opstår spørgsmålet, om politiske tilsagn på EU-niveau, der skal realiseres på lokalt niveau, kunne suppleres af makroregionale tilsagn til gennemførelse på EU-niveau. Det "styrkede samarbejde", som Kommissionen henviser til, kunne måske også være af denne karakter. |
| --- | --- |

5.12

Endnu en gang opstår spørgsmålet, om politiske tilsagn på EU-niveau, der skal realiseres på lokalt niveau, kunne suppleres af makroregionale tilsagn til gennemførelse på EU-niveau. Det "styrkede samarbejde", som Kommissionen henviser til, kunne måske også være af denne karakter.

| 5.13 | Kommissionen konstaterer helt rigtigt, at de makroregionale strategier og havområdestrategiske tilgange opfylder de samme behov, men punktet viser tydeligt den interne splittelse i Kommissionen og risiciene ved at splitte strategierne op. Elementer i "havstrategier" kan ikke betragtes som elementer i makroregionale strategier, hvis der ikke er eller ikke kan etableres en forbindelse mellem faktorer som infrastruktur ved kyster og have, urbanisering, produktion osv. og de opgaver af produktions- og beskyttelsesmæssig karakter, der knytter sig til den kapacitet og de farer, der findes ved have og oceaner. |
| --- | --- |

5.13

Kommissionen konstaterer helt rigtigt, at de makroregionale strategier og havområdestrategiske tilgange opfylder de samme behov, men punktet viser tydeligt den interne splittelse i Kommissionen og risiciene ved at splitte strategierne op. Elementer i "havstrategier" kan ikke betragtes som elementer i makroregionale strategier, hvis der ikke er eller ikke kan etableres en forbindelse mellem faktorer som infrastruktur ved kyster og have, urbanisering, produktion osv. og de opgaver af produktions- og beskyttelsesmæssig karakter, der knytter sig til den kapacitet og de farer, der findes ved have og oceaner.

| 5.14 | Rapportens konklusioner om, at ikke alle muligheder er blevet undersøgt, støttes uforbeholdent. Derimod er udvalget ikke enig i, at aktionerne kan udvides og styrkes "uden inddragelse af Kommissionen eller mere eksklusivt baseret på et tværnationalt program". |
| --- | --- |

5.14

Rapportens konklusioner om, at ikke alle muligheder er blevet undersøgt, støttes uforbeholdent. Derimod er udvalget ikke enig i, at aktionerne kan udvides og styrkes "uden inddragelse af Kommissionen eller mere eksklusivt baseret på et tværnationalt program".

| 5.14.1 | Dette er det eneste punkt i evalueringen, hvor Kommissionen udtrykkeligt giver udtryk for, at den ikke ønsker at deltage i udarbejdelsen og gennemførelsen af de makroregionale strategier, heller ikke i en mindre fremtrædende rolle, selvom den vurderer, at det stadig er muligt at udvikle og gennemføre flere forskellige paradigmer. Trods denne vurdering indeholder dokumentet ikke nærmere oplysninger om karakteren af disse paradigmer. |
| --- | --- |

5.14.1

Dette er det eneste punkt i evalueringen, hvor Kommissionen udtrykkeligt giver udtryk for, at den ikke ønsker at deltage i udarbejdelsen og gennemførelsen af de makroregionale strategier, heller ikke i en mindre fremtrædende rolle, selvom den vurderer, at det stadig er muligt at udvikle og gennemføre flere forskellige paradigmer. Trods denne vurdering indeholder dokumentet ikke nærmere oplysninger om karakteren af disse paradigmer.

| 5.15 | EØSU opfordrer Kommissionen til fortsat at påtage sig en vigtig rolle i udviklingen og gennemførelsen af de makroregionale strategier. EØSU opfordrer endvidere Rådet til at give Kommissionen de redskaber og ressourcer, der er nødvendige for en ordentlig varetagelse af denne rolle. |
| --- | --- |

5.15

EØSU opfordrer Kommissionen til fortsat at påtage sig en vigtig rolle i udviklingen og gennemførelsen af de makroregionale strategier. EØSU opfordrer endvidere Rådet til at give Kommissionen de redskaber og ressourcer, der er nødvendige for en ordentlig varetagelse af denne rolle.

| 5.16 | De tværnationale programmer viser, at programmer, som har en europæisk merværdi, kan opnå en form for støtte og stadig opfylde betingelsen om de "tre nejer", f.eks. programmer, som sigter mod en skrappere overholdelse af miljøbeskyttelsesreglerne, at øge investeringerne i netforbindelser på EU-niveau eller en kritisk masse, der muliggør innovation. |
| --- | --- |

5.16

De tværnationale programmer viser, at programmer, som har en europæisk merværdi, kan opnå en form for støtte og stadig opfylde betingelsen om de "tre nejer", f.eks. programmer, som sigter mod en skrappere overholdelse af miljøbeskyttelsesreglerne, at øge investeringerne i netforbindelser på EU-niveau eller en kritisk masse, der muliggør innovation.

| 5.17 | Rapporten kommer overhovedet ikke ind på, hvordan den europæiske merværdi skal udnyttes og evalueres, og hvordan resultaterne og de øvrige incitamenter skal anvendes. |
| --- | --- |

5.17

Rapporten kommer overhovedet ikke ind på, hvordan den europæiske merværdi skal udnyttes og evalueres, og hvordan resultaterne og de øvrige incitamenter skal anvendes.

| 5.18 | Udvalget mener, at de punkter, der er opsummeret forbavsende kort under "Konklusioner", bør udbygges betydeligt for at leve op til rapportens titel. Spørgsmålet om "lederskab" er uden tvivl vigtigt, da det i sidste ende er Den Europæiske Union, der skal træffe beslutningerne om de overordnede ledelsesmæssige spørgsmål. |
| --- | --- |

5.18

Udvalget mener, at de punkter, der er opsummeret forbavsende kort under "Konklusioner", bør udbygges betydeligt for at leve op til rapportens titel. Spørgsmålet om "lederskab" er uden tvivl vigtigt, da det i sidste ende er Den Europæiske Union, der skal træffe beslutningerne om de overordnede ledelsesmæssige spørgsmål.

| 5.19 | Ud fra et politisk, miljømæssigt og socialøkonomisk perspektiv kan makroregionerne være et værdifuldt redskab til at styrke samarbejdet mellem europæiske lande eller regioner, dæmpe nationalistiske tendenser ved at stræbe efter social konsensus, respekt og gensidig accept samt med skabelsen af europæisk merværdi for de berørte lokalsamfund bidrage til virkeliggørelsen af Europa 2020-strategiens mål. |
| --- | --- |

5.19

Ud fra et politisk, miljømæssigt og socialøkonomisk perspektiv kan makroregionerne være et værdifuldt redskab til at styrke samarbejdet mellem europæiske lande eller regioner, dæmpe nationalistiske tendenser ved at stræbe efter social konsensus, respekt og gensidig accept samt med skabelsen af europæisk merværdi for de berørte lokalsamfund bidrage til virkeliggørelsen af Europa 2020-strategiens mål.

| 5.20 | De makroregionale strategier kan være nyttige redskaber til afhjælpning af manglerne i kommunikationen med og oplysningen af borgerne. Befolkningen og virksomhederne i lokalområderne og regionerne bør orienteres bedre om de igangværende programmer og projekter. |
| --- | --- |

5.20

De makroregionale strategier kan være nyttige redskaber til afhjælpning af manglerne i kommunikationen med og oplysningen af borgerne. Befolkningen og virksomhederne i lokalområderne og regionerne bør orienteres bedre om de igangværende programmer og projekter.

Bruxelles, den 16. oktober 2013.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EØSU's udtalelse "Udvikling af en havstrategi for Atlanterhavsområdet", EUT C 229 af 31.7.2012, s. 24.

1

"Udvikling af en havstrategi for Atlanterhavsområdet"

(2)  EØSU's udtalelse "På vej mod en strategi for udvikling af samhørighed i Middelhavsområdet" (endnu ikke offentliggjort i EUT).

2

"På vej mod en strategi for udvikling af samhørighed i Middelhavsområdet"

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/68 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/68

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet«

COM(2013) 348 final — 2013/0188 (CNS)

2014/C 67/12

Ordfører: Petru Sorin DANDEA

Rådet besluttede den 27. juni 2013 under henvisning til artikel 115 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2011/16/EU hvad angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet"

COM(2013) 348 final — 2013/0188 (CNS).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som vedtog sin udtalelse den 4. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 142 stemmer for, 2 imod og 6 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg bifalder forslaget til direktiv (1) om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet. Efter udvalgets opfattelse er forslaget et væsentlig skridt i den rigtige retning med hensyn til gennemførelsen af handlingsplanen til styrkelse af bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse (2). |
| --- | --- |

1.1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg bifalder forslaget til direktiv (1) om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet. Efter udvalgets opfattelse er forslaget et væsentlig skridt i den rigtige retning med hensyn til gennemførelsen af handlingsplanen til styrkelse af bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse (2).

| 1.2 | Udvalget mener ikke, at dette forslag kan betragtes isoleret fra andre europæiske og internationale initiativer og udviklingstendenser, der har til formål at sikre en større informationsudveksling mellem skattemyndigheder, som f.eks. udvidelsen af rentebeskatningsdirektivet fra 2005, FATCA-ordningen, som har fået en række europæiske lande til at satse på bilaterale aftaler med USA, bl.a. for at sikre egne rettigheder. Derudover findes det eksisterende direktiv om automatisk udveksling af oplysninger, hvis udvidelse nu er målet. |
| --- | --- |

1.2

Udvalget mener ikke, at dette forslag kan betragtes isoleret fra andre europæiske og internationale initiativer og udviklingstendenser, der har til formål at sikre en større informationsudveksling mellem skattemyndigheder, som f.eks. udvidelsen af rentebeskatningsdirektivet fra 2005, FATCA-ordningen, som har fået en række europæiske lande til at satse på bilaterale aftaler med USA, bl.a. for at sikre egne rettigheder. Derudover findes det eksisterende direktiv om automatisk udveksling af oplysninger, hvis udvidelse nu er målet.

| 1.3 | Eftersom medlemsstaterne mister flere milliarder euro hvert eneste år som følge af skattesvig og skatteunddragelse, må Kommissionens forslag om at fremskynde gennemførelsen af visse bestemmelser i direktiv 2011/16/EU om automatisk udveksling af oplysninger efter EØSU's opfattelse siges at være fuldt ud berettiget. |
| --- | --- |

1.3

Eftersom medlemsstaterne mister flere milliarder euro hvert eneste år som følge af skattesvig og skatteunddragelse, må Kommissionens forslag om at fremskynde gennemførelsen af visse bestemmelser i direktiv 2011/16/EU om automatisk udveksling af oplysninger efter EØSU's opfattelse siges at være fuldt ud berettiget.

| 1.4 | Kommissionen foreslår at tilføje yderligere fem kategorier til de kategorier af indkomst, som er underlagt automatisk udveksling af oplysninger. EØSU er enig i, at disse nye kategorier af indkomst bør medtages, da der er større sandsynlighed for, at de berøres af skattesvig end de kategorier, som allerede er omfattet af direktivet. |
| --- | --- |

1.4

Kommissionen foreslår at tilføje yderligere fem kategorier til de kategorier af indkomst, som er underlagt automatisk udveksling af oplysninger. EØSU er enig i, at disse nye kategorier af indkomst bør medtages, da der er større sandsynlighed for, at de berøres af skattesvig end de kategorier, som allerede er omfattet af direktivet.

| 1.5 | Eftersom skatteunddragelse og skattesvig er globale udfordringer, kan de ikke alene bekæmpes inden for EU's grænser. EØSU opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at forstærke forhandlingsbestræbelserne i OECD og andre globale organisationer og arbejde hen imod, at automatisk udveksling af oplysninger bliver en international standard. |
| --- | --- |

1.5

Eftersom skatteunddragelse og skattesvig er globale udfordringer, kan de ikke alene bekæmpes inden for EU's grænser. EØSU opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at forstærke forhandlingsbestræbelserne i OECD og andre globale organisationer og arbejde hen imod, at automatisk udveksling af oplysninger bliver en international standard.

| 1.6 | Navnlig anmoder EØSU indtrængende medlemsstaterne om at sikre, at den fremtidige standard for automatisk udveksling af oplysninger tager højde for kravene i EU-lovgivningen og erfaringerne og ekspertisen på området. Ligeledes anmodes medlemsstaterne om at vedtage en koordineret holdning med henblik herpå, således at det europæiske synspunkt står stærkere i den internationale debat. |
| --- | --- |

1.6

Navnlig anmoder EØSU indtrængende medlemsstaterne om at sikre, at den fremtidige standard for automatisk udveksling af oplysninger tager højde for kravene i EU-lovgivningen og erfaringerne og ekspertisen på området. Ligeledes anmodes medlemsstaterne om at vedtage en koordineret holdning med henblik herpå, således at det europæiske synspunkt står stærkere i den internationale debat.

| 1.7 | Hvad angår de internationale og europæiske initiativer mener udvalget desuden, at der så vidt muligt bør etableres lige konkurrencevilkår med så mange lande som muligt med det formål at reducere eventuelle negative økonomiske og andre konsekvenser for EU mest muligt. |
| --- | --- |

1.7

Hvad angår de internationale og europæiske initiativer mener udvalget desuden, at der så vidt muligt bør etableres lige konkurrencevilkår med så mange lande som muligt med det formål at reducere eventuelle negative økonomiske og andre konsekvenser for EU mest muligt.

| 1.8 | Af hensyn til enkelthed og effektivitet samt omkostningsbesparelser, og dermed til fordel for alle berørte aktører, mener EØSU, at der bør gøres en indsats for at standardisere de forskellige systemer for informationsudveksling, der er kendetegnende for de enkelte initiativer, og overføre disse til én enkelt ordning. Dette bør under alle omstændigheder være tilfældet på europæisk plan. Derudover skal de principielle gældende regler være klare og tydelige og stå i et fornuftigt forhold til de opstillede mål. |
| --- | --- |

1.8

Af hensyn til enkelthed og effektivitet samt omkostningsbesparelser, og dermed til fordel for alle berørte aktører, mener EØSU, at der bør gøres en indsats for at standardisere de forskellige systemer for informationsudveksling, der er kendetegnende for de enkelte initiativer, og overføre disse til én enkelt ordning. Dette bør under alle omstændigheder være tilfældet på europæisk plan. Derudover skal de principielle gældende regler være klare og tydelige og stå i et fornuftigt forhold til de opstillede mål.

| 1.9 | EØSU opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at der bliver stillet de menneskelige, teknologiske og økonomiske ressourcer til rådighed, som er nødvendige for en vellykket gennemførelse af princippet om automatisk udveksling af oplysninger. Dette skal ses i lyset af, at det er komplekse informationer i store mængder, som fra 2015 skal udveksles mellem medlemsstaterne. Uddannelsen af det personale, som skal være ansvarligt for denne udveksling af oplysninger, skal have høj prioritet. |
| --- | --- |

1.9

EØSU opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at der bliver stillet de menneskelige, teknologiske og økonomiske ressourcer til rådighed, som er nødvendige for en vellykket gennemførelse af princippet om automatisk udveksling af oplysninger. Dette skal ses i lyset af, at det er komplekse informationer i store mængder, som fra 2015 skal udveksles mellem medlemsstaterne. Uddannelsen af det personale, som skal være ansvarligt for denne udveksling af oplysninger, skal have høj prioritet.

| 1.10 | Hvis de nye instrumenter til bekæmpelse af overtrædelser af skattelovgivningen skal være effektive, er det efter EØSU's opfattelse nødvendigt, at både Kommissionen og medlemsstaterne øger indsatsen for at forenkle og harmonisere skattelovgivningen. |
| --- | --- |

1.10

Hvis de nye instrumenter til bekæmpelse af overtrædelser af skattelovgivningen skal være effektive, er det efter EØSU's opfattelse nødvendigt, at både Kommissionen og medlemsstaterne øger indsatsen for at forenkle og harmonisere skattelovgivningen.

2.   Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2011/16/EU

| 2.1 | Set i lyset af de stadig flere tilfælde af skattesvig og skatteunddragelse i løbet af de seneste år og deres alvorlige konsekvenser for skatteindtægterne i medlemsstaterne, som mister milliarder af euro hvert eneste år, har Kommissionen udarbejdet dette forslag til et direktiv for at ændre visse af bestemmelserne i direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet. |
| --- | --- |

2.1

Set i lyset af de stadig flere tilfælde af skattesvig og skatteunddragelse i løbet af de seneste år og deres alvorlige konsekvenser for skatteindtægterne i medlemsstaterne, som mister milliarder af euro hvert eneste år, har Kommissionen udarbejdet dette forslag til et direktiv for at ændre visse af bestemmelserne i direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet.

| 2.2 | Formålet med Kommissionens forslag er at udvide anvendelsesområdet for obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger i EU ud over det, der er gældende i de eksisterende ordninger. |
| --- | --- |

2.2

Formålet med Kommissionens forslag er at udvide anvendelsesområdet for obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger i EU ud over det, der er gældende i de eksisterende ordninger.

| 2.3 | Kommissionen foreslår at ændre direktivets artikel 8 med henblik på at indføre nye kategorier af indkomst, der skal være genstand for automatisk udveksling af oplysninger, og fjerne henvisningen til et tærskelbeløb, under hvilket en medlemsstat ikke måtte ønske at modtage oplysninger fra andre medlemsstater, samt endelig fremskynde gennemførelsen af bestemmelser i det nuværende direktiv om udvidelse af den automatiske udveksling af oplysninger. |
| --- | --- |

2.3

Kommissionen foreslår at ændre direktivets artikel 8 med henblik på at indføre nye kategorier af indkomst, der skal være genstand for automatisk udveksling af oplysninger, og fjerne henvisningen til et tærskelbeløb, under hvilket en medlemsstat ikke måtte ønske at modtage oplysninger fra andre medlemsstater, samt endelig fremskynde gennemførelsen af bestemmelser i det nuværende direktiv om udvidelse af den automatiske udveksling af oplysninger.

| 2.4 | De nye indkomstkategorier, som skal være genstand for automatisk udveksling af oplysninger, er: udbytte, kapitalgevinster, enhver genereret indkomst fra aktiver, der indestår på en finansiel konto, ethvert beløb, som det finansielle institut har indgået en forpligtelse for eller er debitor for, herunder alle indløsningsbeløb, samt kontosaldi. Medlemsstaterne vil være forpligtet til at udlevere oplysninger om disse former for indkomst fra og med 2015. |
| --- | --- |

2.4

De nye indkomstkategorier, som skal være genstand for automatisk udveksling af oplysninger, er: udbytte, kapitalgevinster, enhver genereret indkomst fra aktiver, der indestår på en finansiel konto, ethvert beløb, som det finansielle institut har indgået en forpligtelse for eller er debitor for, herunder alle indløsningsbeløb, samt kontosaldi. Medlemsstaterne vil være forpligtet til at udlevere oplysninger om disse former for indkomst fra og med 2015.

| 2.5 | Efter høringer af medlemsstaterne foreslår Kommissionen at fjerne det tærskelbeløb, under hvilket en medlemsstat i øjeblikket kan vælge ikke at modtage særlige typer oplysninger, idet det påpeges, at det ikke er praktisk, og at medlemsstaterne i øvrigt er enige i, at det bør fjernes. |
| --- | --- |

2.5

Efter høringer af medlemsstaterne foreslår Kommissionen at fjerne det tærskelbeløb, under hvilket en medlemsstat i øjeblikket kan vælge ikke at modtage særlige typer oplysninger, idet det påpeges, at det ikke er praktisk, og at medlemsstaterne i øvrigt er enige i, at det bør fjernes.

| 2.6 | For de nye indkomstkategorier, som vil blive underlagt automatisk udveksling af oplysninger, bibeholder Kommissionen ikke betingelsen om oplysningernes tilgængelighed, som i øjeblikket gælder de indkomstkategorier, der henvises til i artikel 8, stk. 1. Denne tilgang fremskynder udvidelsen og gennemførelsen af den obligatoriske automatiske udveksling af oplysninger. |
| --- | --- |

2.6

For de nye indkomstkategorier, som vil blive underlagt automatisk udveksling af oplysninger, bibeholder Kommissionen ikke betingelsen om oplysningernes tilgængelighed, som i øjeblikket gælder de indkomstkategorier, der henvises til i artikel 8, stk. 1. Denne tilgang fremskynder udvidelsen og gennemførelsen af den obligatoriske automatiske udveksling af oplysninger.

| 2.7 | Kommissionens forslag er i tråd med det initiativ, som nogle medlemsstater har taget, og som går ud på at indgå aftaler med USA angående den amerikanske lov om overholdelse af skattelovgivningen vedrørende udenlandske konti (Foreign Account Tax Compliance Act (FATCA)), og forpligter dem dermed til i overensstemmelse med artikel 19 i direktivet om administrativt samarbejde også at etablere et bredere samarbejde med andre EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

2.7

Kommissionens forslag er i tråd med det initiativ, som nogle medlemsstater har taget, og som går ud på at indgå aftaler med USA angående den amerikanske lov om overholdelse af skattelovgivningen vedrørende udenlandske konti (Foreign Account Tax Compliance Act (FATCA)), og forpligter dem dermed til i overensstemmelse med artikel 19 i direktivet om administrativt samarbejde også at etablere et bredere samarbejde med andre EU-medlemsstater.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | Dette direktivforslag er en af foranstaltningerne i handlingsplanen (3) til styrkelse af bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse, som Kommissionen på anmodning af Det Europæiske Råd fremlagde i slutningen af 2012. I sin udtalelse (4) herom glædede EØSU sig over fremlæggelsen af denne plan og gav udtryk for sin støtte til Kommissionen i dens bestræbelser på at bekæmpe denne form for praksis, som har konsekvenser for det indre marked. |
| --- | --- |

3.1

Dette direktivforslag er en af foranstaltningerne i handlingsplanen (3) til styrkelse af bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse, som Kommissionen på anmodning af Det Europæiske Råd fremlagde i slutningen af 2012. I sin udtalelse (4) herom glædede EØSU sig over fremlæggelsen af denne plan og gav udtryk for sin støtte til Kommissionen i dens bestræbelser på at bekæmpe denne form for praksis, som har konsekvenser for det indre marked.

| 3.2 | Medlemsstaterne mister milliarder af euro hvert eneste år som resultat af skattesvig og skatteunddragelse. Da skattesvig (5) og skatteunddragelse (6) udhuler skattegrundlaget og dermed tvinger medlemsstaterne til at forhøje skatterne, mener udvalget, at de ud over at være ulovlige udgør en umoralsk praksis, som har alvorlige konsekvenser for det indre markeds funktion, og som skaber forvridninger i skattesystemerne, der dermed ikke længere er retfærdige over for skatteyderne. |
| --- | --- |

3.2

Medlemsstaterne mister milliarder af euro hvert eneste år som resultat af skattesvig og skatteunddragelse. Da skattesvig (5) og skatteunddragelse (6) udhuler skattegrundlaget og dermed tvinger medlemsstaterne til at forhøje skatterne, mener udvalget, at de ud over at være ulovlige udgør en umoralsk praksis, som har alvorlige konsekvenser for det indre markeds funktion, og som skaber forvridninger i skattesystemerne, der dermed ikke længere er retfærdige over for skatteyderne.

| 3.3 | Skatteunddragelse og skattesvig er globale udfordringer. Foranstaltninger med henblik på at bekæmpe disse former for praksis inden for det indre marked bør derfor suppleres med aftaler inden for OECD, G8, G20 og andre organisationer, så automatisk udveksling af oplysninger kan udvikles og blive til en international standard. EØSU bifalder den indsats, der er gjort i nogle medlemsstater, som allerede har indgået aftaler med USA om FATCA. I overensstemmelse med artikel 19 i direktivet om administrativt samarbejde vil disse aftaler give medlemsstaterne mulighed for at etablere et bredere samarbejde inden for automatisk udveksling af oplysninger. EØSU glæder sig imidlertid over, at forslaget om at udvide den obligatoriske udveksling af oplysninger giver medlemsstaterne et ensartet EU-retsgrundlag, som vil garantere retssikkerhed og ensartede spilleregler for både de kompetente myndigheder og de erhvervsdrivende. EØSU finder det endvidere vigtigt, at den fremtidige globale standard for automatisk udveksling af oplysninger tager højde for kravene i EU-lovgivningen og erfaringerne og ekspertisen på området. |
| --- | --- |

3.3

Skatteunddragelse og skattesvig er globale udfordringer. Foranstaltninger med henblik på at bekæmpe disse former for praksis inden for det indre marked bør derfor suppleres med aftaler inden for OECD, G8, G20 og andre organisationer, så automatisk udveksling af oplysninger kan udvikles og blive til en international standard. EØSU bifalder den indsats, der er gjort i nogle medlemsstater, som allerede har indgået aftaler med USA om FATCA. I overensstemmelse med artikel 19 i direktivet om administrativt samarbejde vil disse aftaler give medlemsstaterne mulighed for at etablere et bredere samarbejde inden for automatisk udveksling af oplysninger. EØSU glæder sig imidlertid over, at forslaget om at udvide den obligatoriske udveksling af oplysninger giver medlemsstaterne et ensartet EU-retsgrundlag, som vil garantere retssikkerhed og ensartede spilleregler for både de kompetente myndigheder og de erhvervsdrivende. EØSU finder det endvidere vigtigt, at den fremtidige globale standard for automatisk udveksling af oplysninger tager højde for kravene i EU-lovgivningen og erfaringerne og ekspertisen på området.

| 3.4 | Alene kompleksiteten af medlemsstaternes skattesystemer og de store forskelle mellem dem kan vise sig at være en væsentlig barriere for gennemførelsen af automatisk udveksling af oplysninger. Efter EØSU's opfattelse bør Kommissionen og medlemsstaterne øge indsatsen for at forenkle og harmonisere skattelovgivningen med henblik på at sikre, at de nye instrumenter til bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse kommer til at fungere effektivt. |
| --- | --- |

3.4

Alene kompleksiteten af medlemsstaternes skattesystemer og de store forskelle mellem dem kan vise sig at være en væsentlig barriere for gennemførelsen af automatisk udveksling af oplysninger. Efter EØSU's opfattelse bør Kommissionen og medlemsstaterne øge indsatsen for at forenkle og harmonisere skattelovgivningen med henblik på at sikre, at de nye instrumenter til bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse kommer til at fungere effektivt.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1 | I direktivforslaget ønsker Kommissionen at medtage fem nye indkomstkategorier, som skal være genstand for automatisk udveksling af oplysninger. Der er tale om: udbytte, kapitalgevinster, enhver genereret indkomst fra aktiver, der indestår på en finansiel konto, ethvert beløb, som det finansielle institut har indgået en forpligtelse for eller er debitor for, herunder alle indløsningsbeløb, samt kontosaldi. EØSU er enig i, at disse nye kategorier bør medtages, da der som følge af deres art og omfang er større sandsynlighed for, at de berøres af skattesvig end de kategorier, som allerede er omfattet af direktivet. |
| --- | --- |

4.1

I direktivforslaget ønsker Kommissionen at medtage fem nye indkomstkategorier, som skal være genstand for automatisk udveksling af oplysninger. Der er tale om: udbytte, kapitalgevinster, enhver genereret indkomst fra aktiver, der indestår på en finansiel konto, ethvert beløb, som det finansielle institut har indgået en forpligtelse for eller er debitor for, herunder alle indløsningsbeløb, samt kontosaldi. EØSU er enig i, at disse nye kategorier bør medtages, da der som følge af deres art og omfang er større sandsynlighed for, at de berøres af skattesvig end de kategorier, som allerede er omfattet af direktivet.

| 4.2 | For de nye indkomstkategorier, som vil blive underlagt automatisk udveksling af oplysninger, bibeholder Kommissionen ikke betingelsen om oplysningernes tilgængelighed. For disse indkomstkategorier vil medlemsstaterne skulle fremsende de oplysninger, der er blevet registreret fra og med skatteåret 2014. EØSU bifalder Kommissionens forslag, som vil fremskynde gennemførelsen af automatisk udveksling af oplysninger i henhold til direktiv 2011/16/EU. |
| --- | --- |

4.2

For de nye indkomstkategorier, som vil blive underlagt automatisk udveksling af oplysninger, bibeholder Kommissionen ikke betingelsen om oplysningernes tilgængelighed. For disse indkomstkategorier vil medlemsstaterne skulle fremsende de oplysninger, der er blevet registreret fra og med skatteåret 2014. EØSU bifalder Kommissionens forslag, som vil fremskynde gennemførelsen af automatisk udveksling af oplysninger i henhold til direktiv 2011/16/EU.

| 4.3 | Den automatiske udveksling af skatteoplysninger betyder, at hver enkelt medlemsstat vil skulle modtage en stor mængde oplysninger fra alle de andre medlemsstater. EØSU opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de menneskelige, teknologiske og økonomiske ressourcer, der er behov for til at gennemføre den automatiske udveksling af oplysninger, er til rådighed fra og med 2015. |
| --- | --- |

4.3

Den automatiske udveksling af skatteoplysninger betyder, at hver enkelt medlemsstat vil skulle modtage en stor mængde oplysninger fra alle de andre medlemsstater. EØSU opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de menneskelige, teknologiske og økonomiske ressourcer, der er behov for til at gennemføre den automatiske udveksling af oplysninger, er til rådighed fra og med 2015.

| 4.4 | Eftersom de data, der skal indgå i ordningen med automatisk udveksling af oplysninger, er komplekse, anmoder EØSU medlemsstaterne om at sørge for uddannelse af det personale, som skal arbejde med ordningen, for at sikre, at den fungerer effektivt. |
| --- | --- |

4.4

Eftersom de data, der skal indgå i ordningen med automatisk udveksling af oplysninger, er komplekse, anmoder EØSU medlemsstaterne om at sørge for uddannelse af det personale, som skal arbejde med ordningen, for at sikre, at den fungerer effektivt.

| 4.5 | I forslaget til direktiv har Kommissionen ikke foretaget nogen ændringer i forhold til betingelsen om oplysningernes tilgængelighed for så vidt angår de kategorier af indkomst, der henvises til i artikel 8, stk. 1, i direktiv 2011/16/EU. EØSU anbefaler medlemsstaterne, at de bestræber sig på at sikre, at disse data kan indhentes fra og med 2017, når de i henhold til direktivets nuværende bestemmelser skal indgå i ordningen for automatisk udveksling af oplysninger. |
| --- | --- |

4.5

I forslaget til direktiv har Kommissionen ikke foretaget nogen ændringer i forhold til betingelsen om oplysningernes tilgængelighed for så vidt angår de kategorier af indkomst, der henvises til i artikel 8, stk. 1, i direktiv 2011/16/EU. EØSU anbefaler medlemsstaterne, at de bestræber sig på at sikre, at disse data kan indhentes fra og med 2017, når de i henhold til direktivets nuværende bestemmelser skal indgå i ordningen for automatisk udveksling af oplysninger.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 348 final.

1

(2)  COM(2012) 722 final.

2

(3)  Idem.

3

(4)  EUT C 198 af 10.7.2013, s. 34.

4

(5)  Skattesvig er en form for bevidst skatteunddragelse, som almindeligvis er strafbar i henhold til straffeloven. Betegnelsen omfatter situationer, hvor der forelægges bevidst falske erklæringer eller udarbejdes forfalskede dokumenter. (Definitionen er taget fra COM(2012) 351 final).

5

(6)  Skatteunddragelse omfatter normalt ulovlige arrangementer, hvor skattepligt skjules eller ignoreres, dvs. skatteyderen betaler mindre skat, end vedkommende retligt er forpligtet til at betale, ved at skjule indkomst eller oplysninger for skattemyndighederne (Definitionen er taget fra COM(2012) 351 final).

6

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/71 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/71

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæiske langsigtede investeringsfonde«

COM(2013) 462 final — 2013/0214 (COD)

2014/C 67/13

Ordfører: Michael SMYTH

Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union besluttede henholdsvis den 4. og 17. juli 2013 under henvisning til artikel 114 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæiske langsigtede investeringsfonde"

COM(2013) 462 final — 2013/0214 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som vedtog sin udtalelse den 4. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 150 stemmer for, 2 imod og 1 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU bifalder Kommissionens forslag til forordning om udarbejdelse af et grænseoverskridende produktregelsæt for langsigtede investeringer. Indførelsen af europæiske langsigtede investeringsfonde (ELTIF) vil være med til at stimulere investorernes efterspørgsel efter vigtige langsigtede aktiver. |
| --- | --- |

1.1

EØSU bifalder Kommissionens forslag til forordning om udarbejdelse af et grænseoverskridende produktregelsæt for langsigtede investeringer. Indførelsen af europæiske langsigtede investeringsfonde (ELTIF) vil være med til at stimulere investorernes efterspørgsel efter vigtige langsigtede aktiver.

| 1.2 | Det, at ELTIF kun kan oprettes inden for rammerne af direktivet om forvaltere af alternative investeringsfonde (FAIF) og skal investere minimum 70 % i investerbare langsigtede projekter såsom fysiske og sociale infrastrukturer samt SMV'er, bør resultere i stabile investeringsprodukter. |
| --- | --- |

1.2

Det, at ELTIF kun kan oprettes inden for rammerne af direktivet om forvaltere af alternative investeringsfonde (FAIF) og skal investere minimum 70 % i investerbare langsigtede projekter såsom fysiske og sociale infrastrukturer samt SMV'er, bør resultere i stabile investeringsprodukter.

| 1.3 | EØSU er enig i hovedparten af Kommissionens konsekvensanalyse om den forventede ELTIF-efterspørgsel og de lovmæssige hindringer, der i øjeblikket er i vejen for institutionelle og private investeringer i nye infrastrukturprojekter på tværs af landegrænser. Den foreslåede forordning har potentiale til at fremme et effektivt indre marked for investeringer i langsigtede projekter. |
| --- | --- |

1.3

EØSU er enig i hovedparten af Kommissionens konsekvensanalyse om den forventede ELTIF-efterspørgsel og de lovmæssige hindringer, der i øjeblikket er i vejen for institutionelle og private investeringer i nye infrastrukturprojekter på tværs af landegrænser. Den foreslåede forordning har potentiale til at fremme et effektivt indre marked for investeringer i langsigtede projekter.

| 1.4 | Kommissionens forslag om at oprette lukkede fonde, som både institutionelle og private investorer har adgang til, er formentlig den bedste løsning, især eftersom der sandsynligvis vil opstå sekundære markeder for andele eller kapitalandele i ELTIF'er. |
| --- | --- |

1.4

Kommissionens forslag om at oprette lukkede fonde, som både institutionelle og private investorer har adgang til, er formentlig den bedste løsning, især eftersom der sandsynligvis vil opstå sekundære markeder for andele eller kapitalandele i ELTIF'er.

| 1.5 | Den foreslåede forordning introducerer nyskabelser på de europæiske investeringsmarkeder, og det er derfor nødvendigt at overvåge gennemførelsen nøje. EØSU bifalder forslaget om at overvåge udviklingen af ELTIF-markedet. Såfremt det ikke lykkes at udvikle et langsigtet og grænseoverskridende investeringsmarked, vil der blive foretage yderligere evaluering, analysering og revidering for at udbedre fejlene og gøre ELTIF'erne endnu mere attraktive. |
| --- | --- |

1.5

Den foreslåede forordning introducerer nyskabelser på de europæiske investeringsmarkeder, og det er derfor nødvendigt at overvåge gennemførelsen nøje. EØSU bifalder forslaget om at overvåge udviklingen af ELTIF-markedet. Såfremt det ikke lykkes at udvikle et langsigtet og grænseoverskridende investeringsmarked, vil der blive foretage yderligere evaluering, analysering og revidering for at udbedre fejlene og gøre ELTIF'erne endnu mere attraktive.

2.   Baggrunden for forordningsforslaget

| 2.1 | Den 26. juni 2013 offentliggjorde Kommissionen sit forslag til en forordning om europæiske langsigtede investeringsfonde (ELTIF) sammen med en omfattende konsekvensanalyse (1). Kommissionen anfører, at det overordnede formål med at oprette et sådant grænseoverskridende fondsinstrument er at øge finansieringsmulighederne uden om bankerne for europæiske virksomheder, der har behov for langfristet kapital til projekter med sigte på:






  — | infrastruktur, f.eks. inden for transport, energi eller uddannelse |
| --- | --- | --- |

2.1

Den 26. juni 2013 offentliggjorde Kommissionen sit forslag til en forordning om europæiske langsigtede investeringsfonde (ELTIF) sammen med en omfattende konsekvensanalyse (1). Kommissionen anfører, at det overordnede formål med at oprette et sådant grænseoverskridende fondsinstrument er at øge finansieringsmulighederne uden om bankerne for europæiske virksomheder, der har behov for langfristet kapital til projekter med sigte på:

—

infrastruktur, f.eks. inden for transport, energi eller uddannelse

| — | investeringer i unoterede virksomheder, hovedsageligt SMV'er |
| --- | --- |

—

investeringer i unoterede virksomheder, hovedsageligt SMV'er

| — | investeringer i fast ejendom, f.eks. bygninger eller direkte køb af et infrastrukturaktiv |
| --- | --- |

—

investeringer i fast ejendom, f.eks. bygninger eller direkte køb af et infrastrukturaktiv

| — | investeringer i social infrastruktur, innovationsinfrastruktur og miljøbeskyttelse. |
| --- | --- |

—

investeringer i social infrastruktur, innovationsinfrastruktur og miljøbeskyttelse.

| 2.2 | Kommissionens forslag er i tråd med idéerne i grønbogen om langsigtet finansiering af den europæiske økonomi (2), som EØSU gav sin opbakning til i juli 2013 (3). Som forordningens titel lægger op til, er der lagt vægt på at stimulere og lette flere langsigtede investeringer i hele Europa. Der er behov for at gøre denne form for langsigtede investeringer mere tilgængelige og attraktive for investorer. |
| --- | --- |

2.2

Kommissionens forslag er i tråd med idéerne i grønbogen om langsigtet finansiering af den europæiske økonomi (2), som EØSU gav sin opbakning til i juli 2013 (3). Som forordningens titel lægger op til, er der lagt vægt på at stimulere og lette flere langsigtede investeringer i hele Europa. Der er behov for at gøre denne form for langsigtede investeringer mere tilgængelige og attraktive for investorer.

| 2.3 | Det er nødvendigt at handle på EU-niveau, da Kommissionens undersøgelser afslører uregelmæssigheder, uoverensstemmelser og fragmentering i udbuddet af langsigtede investeringsinstrumenter i hele EU. Bilag 2 i den ledsagende konsekvensanalyse indeholder en detaljeret liste over uoverensstemmelser i ordninger for langsigtede finansieringsfonde i Tyskland, Det Forenede Kongerige, Frankrig, Irland, Nederlandene, Italien og Luxembourg. Ifølge Kommissionen er der ikke vedtaget fælles standarder for, hvad langsigtede aktiver og investeringer er, hvem de sigter mod, og hvordan de fungerer. |
| --- | --- |

2.3

Det er nødvendigt at handle på EU-niveau, da Kommissionens undersøgelser afslører uregelmæssigheder, uoverensstemmelser og fragmentering i udbuddet af langsigtede investeringsinstrumenter i hele EU. Bilag 2 i den ledsagende konsekvensanalyse indeholder en detaljeret liste over uoverensstemmelser i ordninger for langsigtede finansieringsfonde i Tyskland, Det Forenede Kongerige, Frankrig, Irland, Nederlandene, Italien og Luxembourg. Ifølge Kommissionen er der ikke vedtaget fælles standarder for, hvad langsigtede aktiver og investeringer er, hvem de sigter mod, og hvordan de fungerer.

| 2.4 | Den nuværende grænseoverskridende ramme for investeringer – institutterne for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) – gælder likvide værdipapirporteføljer, såsom obligationer og aktier. De aktivklasser, som er udelukket for investeringsinstitutter, dvs. langsigtede reale aktiver som infrastruktur og fast ejendom, er essentielle for at sikre en bæredygtig vækst. Langsigtede investeringsinstrumenter er som regel ikke-omsættelige og illikvide uden sekundære markeder og indebærer ofte en betragtelig forudgående kapitalbinding. Disse faktorer kan afskrække selv de største institutionelle investorer. |
| --- | --- |

2.4

Den nuværende grænseoverskridende ramme for investeringer – institutterne for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) – gælder likvide værdipapirporteføljer, såsom obligationer og aktier. De aktivklasser, som er udelukket for investeringsinstitutter, dvs. langsigtede reale aktiver som infrastruktur og fast ejendom, er essentielle for at sikre en bæredygtig vækst. Langsigtede investeringsinstrumenter er som regel ikke-omsættelige og illikvide uden sekundære markeder og indebærer ofte en betragtelig forudgående kapitalbinding. Disse faktorer kan afskrække selv de største institutionelle investorer.

| 2.5 | Kommissionen peger på tre risikoområder, som ofte forbindes med langsigtede investeringer i aktiver:






  — | risiko for at vildlede investorer med hensyn til risici ved langsigtede aktiver |
| --- | --- | --- |

2.5

Kommissionen peger på tre risikoområder, som ofte forbindes med langsigtede investeringer i aktiver:

—

risiko for at vildlede investorer med hensyn til risici ved langsigtede aktiver

| — | risiko ved langsigtede aktivers manglende likviditet og |
| --- | --- |

—

risiko ved langsigtede aktivers manglende likviditet og

| — | risiko for, at eksisterende langsigtede fonde ikke har den fornødne ekspertise til at udvælge aktiver, overvåge projekter og matche afkastprofiler med de potentielle kunders behov. |
| --- | --- |

—

risiko for, at eksisterende langsigtede fonde ikke har den fornødne ekspertise til at udvælge aktiver, overvåge projekter og matche afkastprofiler med de potentielle kunders behov.

| 2.5.1 | Det er hovedsageligt på grund af disse risici, at langsigtede investeringsfonde endnu ikke er slået rigtigt igennem. De har ikke altid levet op til de planlagte resultater, investorer er blevet vildledt om forventede afkast, og der findes eksempler på fonde, der har foretaget uhensigtsmæssig salg. Kommissionen erkender, at der er behov for behørig omhu med og professionel forvaltning af disse langsigtede investeringsfonde. Forordningen lægger stor vægt på udarbejdelsen af passende informations- og markedsføringsmateriale. Detailrettede ELTIF'er tilbydes som et pakkeprodukt til private investorer og skal ledsages af et dokument med central investorinformation om pakkeprodukter for private investorer (PRIP KID) til markedsføring over for detailinvestorer. Det vil være nødvendigt med tydelige og klare advarsler for investorer med hensyn til instrumentets lukkede karakter, investeringshorisont samt manglende muligheder for tidlig indløsning. |
| --- | --- |

2.5.1

Det er hovedsageligt på grund af disse risici, at langsigtede investeringsfonde endnu ikke er slået rigtigt igennem. De har ikke altid levet op til de planlagte resultater, investorer er blevet vildledt om forventede afkast, og der findes eksempler på fonde, der har foretaget uhensigtsmæssig salg. Kommissionen erkender, at der er behov for behørig omhu med og professionel forvaltning af disse langsigtede investeringsfonde. Forordningen lægger stor vægt på udarbejdelsen af passende informations- og markedsføringsmateriale. Detailrettede ELTIF'er tilbydes som et pakkeprodukt til private investorer og skal ledsages af et dokument med central investorinformation om pakkeprodukter for private investorer (PRIP KID) til markedsføring over for detailinvestorer. Det vil være nødvendigt med tydelige og klare advarsler for investorer med hensyn til instrumentets lukkede karakter, investeringshorisont samt manglende muligheder for tidlig indløsning.

| 2.6 | Kommissionen skønner, at der frem til 2020 vil være behov for mellem 1 500 og 2 000 mia. euro til finansiering af europæiske infrastrukturprojekter, hvilket underbygger behovet for finansiering i stor målestok. Høringen, der fandt sted forud for Kommissionens konsekvensanalyse, gav tilstrækkeligt bevis på, denne form for ELTIF har interesse for investorer (institutionelle såvel som private). |
| --- | --- |

2.6

Kommissionen skønner, at der frem til 2020 vil være behov for mellem 1 500 og 2 000 mia. euro til finansiering af europæiske infrastrukturprojekter, hvilket underbygger behovet for finansiering i stor målestok. Høringen, der fandt sted forud for Kommissionens konsekvensanalyse, gav tilstrækkeligt bevis på, denne form for ELTIF har interesse for investorer (institutionelle såvel som private).

3.   De vigtigste punkter i forslaget

| 3.1 | Baggrunden for forslaget er den skuffende udvikling og utilfredsstillende resultater på markedet for langsigtede investeringsinstrumenter i EU. Det påstås især, at fonde er mindre, end de ellers ville være, forvaltningsomkostningerne er højere, end de burde være, og at detailinvestorers adgang til fonde på tværs af medlemsstaterne er meget begrænset. Situationen skal håndteres på EU-niveau, og Kommissionen foreslår derfor at oprette et indre marked for langsigtede investeringsfonde. |
| --- | --- |

3.1

Baggrunden for forslaget er den skuffende udvikling og utilfredsstillende resultater på markedet for langsigtede investeringsinstrumenter i EU. Det påstås især, at fonde er mindre, end de ellers ville være, forvaltningsomkostningerne er højere, end de burde være, og at detailinvestorers adgang til fonde på tværs af medlemsstaterne er meget begrænset. Situationen skal håndteres på EU-niveau, og Kommissionen foreslår derfor at oprette et indre marked for langsigtede investeringsfonde.

| 3.2 | Kommissionen har udpeget syv politiske løsningsmodeller ud fra deres evne til at håndtere disse operationelle målsætninger. Mulighederne er at: opretholde status quo, indføre et frivilligt produktmærke og -kode, udvide ELTIF til at omfatte visse langsigtede aktiver, lancere et langsigtet lukket investeringsprodukt efter investeringsinstitutmodellen, som kun er åbent for institutionelle investorer, bibeholde produktet, men åbne det for privatpersoner med stor nettoformue, oprette en ny fond med bedre investorbeskyttelsesbestemmelser og uden indløsningsret, som er åben for alle investorer, herunder detailinvestorer, og endelig samme fond, men med mulighed for indløsning efter en indledende fastlåsningsperiode. |
| --- | --- |

3.2

Kommissionen har udpeget syv politiske løsningsmodeller ud fra deres evne til at håndtere disse operationelle målsætninger. Mulighederne er at: opretholde status quo, indføre et frivilligt produktmærke og -kode, udvide ELTIF til at omfatte visse langsigtede aktiver, lancere et langsigtet lukket investeringsprodukt efter investeringsinstitutmodellen, som kun er åbent for institutionelle investorer, bibeholde produktet, men åbne det for privatpersoner med stor nettoformue, oprette en ny fond med bedre investorbeskyttelsesbestemmelser og uden indløsningsret, som er åben for alle investorer, herunder detailinvestorer, og endelig samme fond, men med mulighed for indløsning efter en indledende fastlåsningsperiode.

| 3.3 | Udvalget foretrækker løsning seks ud af de syv muligheder, dvs. en ny europæisk langsigtet investeringsfond (ELTIF) uden indløsningsret, som er åben for alle investorer. Denne løsning svarer til de nuværende modeller i de medlemsstater, som tillader investeringer fra detailinvestorer. |
| --- | --- |

3.3

Udvalget foretrækker løsning seks ud af de syv muligheder, dvs. en ny europæisk langsigtet investeringsfond (ELTIF) uden indløsningsret, som er åben for alle investorer. Denne løsning svarer til de nuværende modeller i de medlemsstater, som tillader investeringer fra detailinvestorer.

| 3.4 | I henhold til forslaget vil ELTIF'er være omfattet af direktivet om forvaltere af alternative investeringsfonde (FAIF) som en ny kategori af godkendte lukkede fonde. Da ELTIF-lovrammen er en forordning fra Europa-Parlamentet og Rådet, vil den være direkte gældende i alle EU-medlemsstater uden behov for yderligere gennemførelse. Reguleringen indeholder også forskellige aspekter, hvorunder Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) skal stå for udarbejdelsen af reguleringsmæssige tekniske standarder. |
| --- | --- |

3.4

I henhold til forslaget vil ELTIF'er være omfattet af direktivet om forvaltere af alternative investeringsfonde (FAIF) som en ny kategori af godkendte lukkede fonde. Da ELTIF-lovrammen er en forordning fra Europa-Parlamentet og Rådet, vil den være direkte gældende i alle EU-medlemsstater uden behov for yderligere gennemførelse. Reguleringen indeholder også forskellige aspekter, hvorunder Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) skal stå for udarbejdelsen af reguleringsmæssige tekniske standarder.

| 3.5 | ELTIF'er er rettet mod investeringer i langsigtede aktiver med en profil, der svarer til fondens livscyklus. Den overordnede struktur vil være udformet og tilrettelagt med sigte på langsigtede aktiver såsom infrastrukturprojekter. Kommissionen fastsætter regler for, hvordan porteføljen i en given ELTIF kan investeres. Mindst 70 % skal investeres i langsigtede aktiver og højst 30 % i aktiver, som er åbne for investeringer fra investeringsinstitutter. 70 %-grænsen for porteføljesammensætningen gælder ikke de første fem år efter fondens oprettelse, i en periode på 12 måneder i fondens levetid, hvis fonden vil tilvejebringe ny kapital, samt nær udløbet af fondens livscyklus, når den begynder at sælge aktiver i overensstemmelse med den fastlagte indløsningspolitik. |
| --- | --- |

3.5

ELTIF'er er rettet mod investeringer i langsigtede aktiver med en profil, der svarer til fondens livscyklus. Den overordnede struktur vil være udformet og tilrettelagt med sigte på langsigtede aktiver såsom infrastrukturprojekter. Kommissionen fastsætter regler for, hvordan porteføljen i en given ELTIF kan investeres. Mindst 70 % skal investeres i langsigtede aktiver og højst 30 % i aktiver, som er åbne for investeringer fra investeringsinstitutter. 70 %-grænsen for porteføljesammensætningen gælder ikke de første fem år efter fondens oprettelse, i en periode på 12 måneder i fondens levetid, hvis fonden vil tilvejebringe ny kapital, samt nær udløbet af fondens livscyklus, når den begynder at sælge aktiver i overensstemmelse med den fastlagte indløsningspolitik.

| 3.6 | ELTIF'er skal være lukkede og have en fast løbetid. Investorer kan ikke anmode om at få indløst deres investering før udgangen af løbetiden. Løbetidens varighed afhænger af de aktiver, som ELTIF'en ønsker at erhverve og besidde. Der er altså en forbindelse mellem ELTIF'ens investeringshorisont for de aktiver, der skal erhverves, og dens indløsningshorisont. ESMA udarbejder reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende de forhold, under hvilke ELTIF'ens levetid skal tilpasses livscyklussen for hvert af dens individuelle aktiver. |
| --- | --- |

3.6

ELTIF'er skal være lukkede og have en fast løbetid. Investorer kan ikke anmode om at få indløst deres investering før udgangen af løbetiden. Løbetidens varighed afhænger af de aktiver, som ELTIF'en ønsker at erhverve og besidde. Der er altså en forbindelse mellem ELTIF'ens investeringshorisont for de aktiver, der skal erhverves, og dens indløsningshorisont. ESMA udarbejder reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende de forhold, under hvilke ELTIF'ens levetid skal tilpasses livscyklussen for hvert af dens individuelle aktiver.

| 3.7 | Artikel 17 i den foreslåede forordning omhandler oprettelsen af et sekundært marked for andele eller kapitalandele i en ELTIF. Det vil tilvejebringe likviditet til de investorer, som ønsker at få indløst deres investeringer helt eller delvist, og det vil som sådan ikke påvirke den underliggende finansiering af projekterne i selve ELTIF'en. |
| --- | --- |

3.7

Artikel 17 i den foreslåede forordning omhandler oprettelsen af et sekundært marked for andele eller kapitalandele i en ELTIF. Det vil tilvejebringe likviditet til de investorer, som ønsker at få indløst deres investeringer helt eller delvist, og det vil som sådan ikke påvirke den underliggende finansiering af projekterne i selve ELTIF'en.

| 3.8 | ELTIF'er vil være omfattet af definitionen af investeringsprodukter i direktivet om markeder for finansielle instrumenter og således underlagt direktivets bestemmelser om markedsføring, salg og oplysningspligt. |
| --- | --- |

3.8

ELTIF'er vil være omfattet af definitionen af investeringsprodukter i direktivet om markeder for finansielle instrumenter og således underlagt direktivets bestemmelser om markedsføring, salg og oplysningspligt.

| 3.9 | ELTIF'er er en positiv udvikling, både hvad angår oprettelsen af et nyt produktmærke og detailpas for den langsigtede, lukkede aktivsektor og potentialet som finansieringskilde for unoterede virksomheder i EU. Kommissionen skønner, at der er interesse for produktet blandt forvaltere og investorer, samt at det vil være interessant som en alternativ finansieringskilde for aktører i infrastruktursektoren. |
| --- | --- |

3.9

ELTIF'er er en positiv udvikling, både hvad angår oprettelsen af et nyt produktmærke og detailpas for den langsigtede, lukkede aktivsektor og potentialet som finansieringskilde for unoterede virksomheder i EU. Kommissionen skønner, at der er interesse for produktet blandt forvaltere og investorer, samt at det vil være interessant som en alternativ finansieringskilde for aktører i infrastruktursektoren.

| 3.10 | I kraft af forordningsforslagets banebrydende muligheder bliver spørgsmålene om overvågning og evaluering endnu vigtigere. Kommissionen anderkender dette og foreslår at overvåge væksten, eller en tilsvarende indikator for ELTIF-markedet, i en indledende periode på måske fire år. Vigtige resultatindikatorer, bl.a. antallet af oprettede fonde, der opererer på tværs af landegrænser, gennemsnitsstørrelsen på ELTIF'er, investorernes synspunkter og den forholdsmæssige andel af finansieringen i henholdsvis infrastruktur, ejendom, SMV'er m.v. vil gøre det muligt at vurdere, hvorvidt initiativet har været en succes eller ej. Såfremt det ikke lykkes at udvikle et langsigtet og grænseoverskridende investeringsmarked, vil der blive foretaget yderligere evaluering, analysering og revidering for at udbedre fejlene og gøre ELTIF'erne endnu mere attraktive. |
| --- | --- |

3.10

I kraft af forordningsforslagets banebrydende muligheder bliver spørgsmålene om overvågning og evaluering endnu vigtigere. Kommissionen anderkender dette og foreslår at overvåge væksten, eller en tilsvarende indikator for ELTIF-markedet, i en indledende periode på måske fire år. Vigtige resultatindikatorer, bl.a. antallet af oprettede fonde, der opererer på tværs af landegrænser, gennemsnitsstørrelsen på ELTIF'er, investorernes synspunkter og den forholdsmæssige andel af finansieringen i henholdsvis infrastruktur, ejendom, SMV'er m.v. vil gøre det muligt at vurdere, hvorvidt initiativet har været en succes eller ej. Såfremt det ikke lykkes at udvikle et langsigtet og grænseoverskridende investeringsmarked, vil der blive foretaget yderligere evaluering, analysering og revidering for at udbedre fejlene og gøre ELTIF'erne endnu mere attraktive.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  SWD(2013) 231 final.

1

(2)  COM(2013) 150 final/2.

2

(3)  EUT C 327 af 12.11.2013, s. 11-14.

3

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/74 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/74

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens beretning om konkurrencepolitikken 2012«

COM(2013) 257 final

2014/C 67/14

Ordfører: Juan MENDOZA CASTRO

Europa-Kommissionen besluttede den 3. juli 2013 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Kommissionens beretning om konkurrencepolitikken 2012"

COM(2013) 257 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 2. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 132 stemmer for, 1 imod og 6 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Det må understreges, at forordning 1/2003, som trådte i kraft for 10 år siden, har været en stor succes og ført til vidtrækkende ændringer i EU's konkurrencepolitik. |
| --- | --- |

1.1

Det må understreges, at forordning 1/2003, som trådte i kraft for 10 år siden, har været en stor succes og ført til vidtrækkende ændringer i EU's konkurrencepolitik.

| 1.2 | EØSU bifalder 2012-beretningen, som bl.a. beskriver Kommissionens og Domstolens indsats i form af antitrustforanstaltninger og bekæmpelse af karteller. |
| --- | --- |

1.2

EØSU bifalder 2012-beretningen, som bl.a. beskriver Kommissionens og Domstolens indsats i form af antitrustforanstaltninger og bekæmpelse af karteller.

| 1.3 | EØSU har gentagne gange opfordret til fastlæggelse af en ramme for retlig beskyttelse af forbrugerne, og peger derfor på forslaget til direktiv om "erstatningskrav for overtrædelse af konkurrenceprincipperne". |
| --- | --- |

1.3

EØSU har gentagne gange opfordret til fastlæggelse af en ramme for retlig beskyttelse af forbrugerne, og peger derfor på forslaget til direktiv om "erstatningskrav for overtrædelse af konkurrenceprincipperne".

| 1.4 | EØSU mener, at det var rigtigt at anlægge en strategi, der gik ud på ikke at ændre noget på konkurrenceområdet på trods af den økonomiske krise. Der kan imidlertid ikke ses bort fra, at økonomiske magter, der konkurrerer med EU på verdensmarkederne, gør åben brug af statsstøtte og konkurrencehæmmende praksis. |
| --- | --- |

1.4

EØSU mener, at det var rigtigt at anlægge en strategi, der gik ud på ikke at ændre noget på konkurrenceområdet på trods af den økonomiske krise. Der kan imidlertid ikke ses bort fra, at økonomiske magter, der konkurrerer med EU på verdensmarkederne, gør åben brug af statsstøtte og konkurrencehæmmende praksis.

| 1.5 | Den offentlige støtte, der skulle redde finanssektoren fra kollaps, har lagt beslag på store summer af offentlige midler, hvilket skatteyderne i mange år vil kunne mærke som en byrde. Støtten vil kun kunne retfærdiggøres, hvis reformen af finanssystemet forhindrer en gentagelse af den uansvarlige adfærd, som førte til finanskrisen. På baggrund af det nødvendige i at genoprette tilliden til finanssystemet hilser EØSU det velkommen, at Kommissionen tillægger undersøgelsen af Euribor- og Tiborrenteindeksene højeste prioritet. |
| --- | --- |

1.5

Den offentlige støtte, der skulle redde finanssektoren fra kollaps, har lagt beslag på store summer af offentlige midler, hvilket skatteyderne i mange år vil kunne mærke som en byrde. Støtten vil kun kunne retfærdiggøres, hvis reformen af finanssystemet forhindrer en gentagelse af den uansvarlige adfærd, som førte til finanskrisen. På baggrund af det nødvendige i at genoprette tilliden til finanssystemet hilser EØSU det velkommen, at Kommissionen tillægger undersøgelsen af Euribor- og Tiborrenteindeksene højeste prioritet.

| 1.6 | EØSU hilser den betalingstjenestepakke velkommen, som Kommissionen offentliggjorde i juli 2013. Udvalget betragter den som et skridt i den rigtige retning. |
| --- | --- |

1.6

EØSU hilser den betalingstjenestepakke velkommen, som Kommissionen offentliggjorde i juli 2013. Udvalget betragter den som et skridt i den rigtige retning.

| 1.7 | Anvendelsen af de overordnede principper på konkrete tilfælde vil vise, om moderniseringen af statsstøttepolitikken og den nye ramme for støtte til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (SGEI - Services of General Economic Interest) vil føre til en mere effektiv og retfærdig gennemførelse af EUF-traktaten. På grund af deres særlige kendetegn bør der lægges særlig vægt på posttjenester i statsstøttesammenhæng.
  Statsstøttepolitikken bør gøre det muligt for de offentlige myndigheder at yde støtte til virksomheder, som bidrager til EU's vækstmål, samtidig med at den begrænser konkurrenceforvridninger. |
| --- | --- |

1.7

Anvendelsen af de overordnede principper på konkrete tilfælde vil vise, om moderniseringen af statsstøttepolitikken og den nye ramme for støtte til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (SGEI - Services of General Economic Interest) vil føre til en mere effektiv og retfærdig gennemførelse af EUF-traktaten. På grund af deres særlige kendetegn bør der lægges særlig vægt på posttjenester i statsstøttesammenhæng.

Statsstøttepolitikken bør gøre det muligt for de offentlige myndigheder at yde støtte til virksomheder, som bidrager til EU's vækstmål, samtidig med at den begrænser konkurrenceforvridninger.

| 1.8 | Det er tvivlsomt, om liberalisering, som er et centralt mål for EU's energipolitik, har medført øget konkurrence, mere gennemsigtige markeder og lavere priser for brugerne, hvilket Kommissionen synes at anerkende. |
| --- | --- |

1.8

Det er tvivlsomt, om liberalisering, som er et centralt mål for EU's energipolitik, har medført øget konkurrence, mere gennemsigtige markeder og lavere priser for brugerne, hvilket Kommissionen synes at anerkende.

| 1.9 | Hvad angår telekommunikationsmarkedet, mener EØSU, at de centrale mål bør være opnåelse af en reel reduktion i telefontaksterne for husholdninger og virksomheder, bredbåndsforbindelser af høj kvalitet for alle, afskaffelse af roaming-takster og etablering af en fælles tilsynsmyndighed. |
| --- | --- |

1.9

Hvad angår telekommunikationsmarkedet, mener EØSU, at de centrale mål bør være opnåelse af en reel reduktion i telefontaksterne for husholdninger og virksomheder, bredbåndsforbindelser af høj kvalitet for alle, afskaffelse af roaming-takster og etablering af en fælles tilsynsmyndighed.

| 1.10 | I højteknologiske sektorer, hvor der konstant foregår innovation, kan den lange tid, der går fra det tidspunkt, retssager indledes, til der træffes afgørelser, føre til, at virksomheder, der udsættes for konkurrencebegrænsende praksis, forsvinder. |
| --- | --- |

1.10

I højteknologiske sektorer, hvor der konstant foregår innovation, kan den lange tid, der går fra det tidspunkt, retssager indledes, til der træffes afgørelser, føre til, at virksomheder, der udsættes for konkurrencebegrænsende praksis, forsvinder.

| 1.11 | EØSU efterlyser øget harmonisering på markedet for e-bøger for at undgå vilkårlighed og gøre fremskridt mod et integreret marked. |
| --- | --- |

1.11

EØSU efterlyser øget harmonisering på markedet for e-bøger for at undgå vilkårlighed og gøre fremskridt mod et integreret marked.

| 1.12 | EØSU bifalder og støtter Kommissionens indsats for at sanktionere store medicinalvirksomheders misbrug af patenter, som hindrer generiske medikamenters adgang til markedet. I betragtning af disse virksomheders store overskud er det imidlertid ikke sandsynligt, at disse bøder vil have nogen afskrækkende effekt. Der bør overvejes mere effektive lovgivningstiltag ved overtrædelse af konkurrenceprincipperne på lægemiddelmarkedet. |
| --- | --- |

1.12

EØSU bifalder og støtter Kommissionens indsats for at sanktionere store medicinalvirksomheders misbrug af patenter, som hindrer generiske medikamenters adgang til markedet. I betragtning af disse virksomheders store overskud er det imidlertid ikke sandsynligt, at disse bøder vil have nogen afskrækkende effekt. Der bør overvejes mere effektive lovgivningstiltag ved overtrædelse af konkurrenceprincipperne på lægemiddelmarkedet.

2.   Indholdet i beretningen for 2012

| 2.1 | I 2012 blev konkurrencepolitikken anvendt til at styrke det indre marked. Med dette mål for øje samarbejdede Kommissionen med de nationale konkurrencemyndigheder og Det Europæiske Konkurrencenetværk med henblik på at koordinere indsatsen for at håndhæve monopolreglerne. Håndhævelse af konkurrencereglerne var i særlig grad koncentreret om "sektorer af systemisk vigtighed på tværs af EU's økonomi" for hermed at lægge fundamentet for en bæredygtig vækst. |
| --- | --- |

2.1

I 2012 blev konkurrencepolitikken anvendt til at styrke det indre marked. Med dette mål for øje samarbejdede Kommissionen med de nationale konkurrencemyndigheder og Det Europæiske Konkurrencenetværk med henblik på at koordinere indsatsen for at håndhæve monopolreglerne. Håndhævelse af konkurrencereglerne var i særlig grad koncentreret om "sektorer af systemisk vigtighed på tværs af EU's økonomi" for hermed at lægge fundamentet for en bæredygtig vækst.

| 2.2 | Beretningen beskæftiger sig med håndhævelse af konkurrencepolitikken på fire nøgleområder: den finansielle sektor, statsstøtte, netværksindustrier (energi, telekommunikation og posttjenester) og den vidensintensive økonomi. |
| --- | --- |

2.2

Beretningen beskæftiger sig med håndhævelse af konkurrencepolitikken på fire nøgleområder: den finansielle sektor, statsstøtte, netværksindustrier (energi, telekommunikation og posttjenester) og den vidensintensive økonomi.

| 2.3 | Den kommer også ind på dialogen med andre EU-institutioner, herunder navnlig Europa-Parlamentet, men også EØSU og Regionsudvalget. |
| --- | --- |

2.3

Den kommer også ind på dialogen med andre EU-institutioner, herunder navnlig Europa-Parlamentet, men også EØSU og Regionsudvalget.

3.   Generelle bemærkninger

3.1   EU's konkurrencepolitik efter ti års håndhævelse af forordning 1/2003

| 3.1.1 | Forordning 1/2003 medførte en radikal ændring af EU's konkurrencepolitik Siden forordningens ikrafttræden er der taget otte gange så mange initiativer på konkurrenceområdet som i den forudgående tiårige periode. Det er værd at pege på den store aktivitetsstigning i medlemsstaterne, som er blevet de vigtigste forkæmpere for konkurrenceprincipperne, da de vedtog 88 % af beslutningerne på dette felt. |
| --- | --- |

3.1.1

Forordning 1/2003 medførte en radikal ændring af EU's konkurrencepolitik Siden forordningens ikrafttræden er der taget otte gange så mange initiativer på konkurrenceområdet som i den forudgående tiårige periode. Det er værd at pege på den store aktivitetsstigning i medlemsstaterne, som er blevet de vigtigste forkæmpere for konkurrenceprincipperne, da de vedtog 88 % af beslutningerne på dette felt.

| 3.1.2 | Det Europæiske Konkurrencenetværks funktion bør også fremhæves. Dets virkning har kunnet mærkes på to planer. For det første, og generelt set, har de opgaver, som deles mellem de forskellige nationale myndigheder, været gennemført uden problemer, og de samarbejds- og koordineringsmekanismer, som der opereres med i forordning 1/2003, har fungeret effektivt. For det andet har håndhævelsen af forordning 1/2003, understøttet af Det Europæiske Konkurrencenetværks politiske arbejde, også ført til en betydelig frivillig konvergens mellem medlemsstaternes regler hvad angår sanktionsprocedurer og -beføjelser. |
| --- | --- |

3.1.2

Det Europæiske Konkurrencenetværks funktion bør også fremhæves. Dets virkning har kunnet mærkes på to planer. For det første, og generelt set, har de opgaver, som deles mellem de forskellige nationale myndigheder, været gennemført uden problemer, og de samarbejds- og koordineringsmekanismer, som der opereres med i forordning 1/2003, har fungeret effektivt. For det andet har håndhævelsen af forordning 1/2003, understøttet af Det Europæiske Konkurrencenetværks politiske arbejde, også ført til en betydelig frivillig konvergens mellem medlemsstaternes regler hvad angår sanktionsprocedurer og -beføjelser.

| 3.1.3 | Mængdemæssigt har der ikke været nogen mærkbar stigning i Kommissionens afgørelser (og reformens forventninger har ikke været indfriet på dette felt), men i kraft af vigtigheden af de behandlede sager har kvaliteten af afgørelserne været høj. I lyset af alt dette kan det konkluderes, at forordning 1/2003 har været en stor succes, når det gælder virkeliggørelsen af de forfulgte mål. |
| --- | --- |

3.1.3

Mængdemæssigt har der ikke været nogen mærkbar stigning i Kommissionens afgørelser (og reformens forventninger har ikke været indfriet på dette felt), men i kraft af vigtigheden af de behandlede sager har kvaliteten af afgørelserne været høj. I lyset af alt dette kan det konkluderes, at forordning 1/2003 har været en stor succes, når det gælder virkeliggørelsen af de forfulgte mål.

3.2   Beretningen for 2012

| 3.2.1 | EØSU bifalder beretningen for 2012, som redegør for indsatsen inden for en af EU's centrale politikker. |
| --- | --- |

3.2.1

EØSU bifalder beretningen for 2012, som redegør for indsatsen inden for en af EU's centrale politikker.

| 3.2.2 | Udvalget har gentagne gange givet udtryk for sin støtte af afgørelserne i monopol- og kartelsager som en vigtig del af konkurrencepolitikken. I 2012 tog Kommissionen væsentlige initiativer på dette område, hvor EU-Domstolen også afgav vigtige domme. |
| --- | --- |

3.2.2

Udvalget har gentagne gange givet udtryk for sin støtte af afgørelserne i monopol- og kartelsager som en vigtig del af konkurrencepolitikken. I 2012 tog Kommissionen væsentlige initiativer på dette område, hvor EU-Domstolen også afgav vigtige domme.

| 3.2.3 | Kommissionen fremhæver, at den under den aktuelle krise har videreført sine bestræbelser til fordel for et velfungerende indre marked "til trods for visse virksomheders og medlemsstaters lejlighedsvise opfordringer til at indtage en blødere holdning i lyset af den økonomiske krise". Efter EØSU's mening har dette været den rigtige beslutning. |
| --- | --- |

3.2.3

Kommissionen fremhæver, at den under den aktuelle krise har videreført sine bestræbelser til fordel for et velfungerende indre marked "til trods for visse virksomheders og medlemsstaters lejlighedsvise opfordringer til at indtage en blødere holdning i lyset af den økonomiske krise". Efter EØSU's mening har dette været den rigtige beslutning.

| 3.2.4 | EØSU har altid betragtet konkurrencepolitikken som en væsentlig bestanddel af det indre marked og ønsker at gentage dette nu, hvor den turbulens, som EU's økonomi har befundet sig i siden 2008, sætter EU's beslutsomhed med hensyn til at fortsætte denne politik på prøve, da de offentlige myndigheder kan have en tendens til at mene, at den økonomiske genopretning må have forrang over overholdelsen af traktatens bestemmelser. De kan også være fristet til beskytte bestemte sektorer, som er i vanskeligheder, eller ignorere grundlæggende principper om forbud mod misbrug af dominerende stilling eller mod aftaler mellem virksomheder om deling af markedet. |
| --- | --- |

3.2.4

EØSU har altid betragtet konkurrencepolitikken som en væsentlig bestanddel af det indre marked og ønsker at gentage dette nu, hvor den turbulens, som EU's økonomi har befundet sig i siden 2008, sætter EU's beslutsomhed med hensyn til at fortsætte denne politik på prøve, da de offentlige myndigheder kan have en tendens til at mene, at den økonomiske genopretning må have forrang over overholdelsen af traktatens bestemmelser. De kan også være fristet til beskytte bestemte sektorer, som er i vanskeligheder, eller ignorere grundlæggende principper om forbud mod misbrug af dominerende stilling eller mod aftaler mellem virksomheder om deling af markedet.

| 3.2.5 | Streng håndhævelse af konkurrencepolitikken er under alle omstændigheder en udfordring, når det handler om at lægge fundamentet for genopretning og opbygge en stærk og konkurrencedygtig økonomi, når visse lande eller økonomiske blokke, som konkurrerer med EU på verdensmarkederne ikke respekterer de samme principper. Kinas statsstøtte til stålindustrien (ud over konkurrencefordele som f.eks. lave lønninger) er et af mange eksempler herpå. |
| --- | --- |

3.2.5

Streng håndhævelse af konkurrencepolitikken er under alle omstændigheder en udfordring, når det handler om at lægge fundamentet for genopretning og opbygge en stærk og konkurrencedygtig økonomi, når visse lande eller økonomiske blokke, som konkurrerer med EU på verdensmarkederne ikke respekterer de samme principper. Kinas statsstøtte til stålindustrien (ud over konkurrencefordele som f.eks. lave lønninger) er et af mange eksempler herpå.

| 3.2.6 | EØSU har gentagne gange understreget det nødvendige i, at EU indfører instrumenter til retslig beskyttelse af forbrugerne, som gør det muligt for dem at søge erstatning for skader, der skyldes overtrædelser af konkurrencereglerne. Ud over at etablere en metode til beskyttelse af borgeres og virksomheders ejendomsret kan disse retlige tiltag hjælpe de nationale og europæiske myndigheder i bekæmpelsen af monopoler og karteller. EØSU noterer i den forbindelse, at Kommissionen den 11. juni 2013 fremlagde sit forslag til direktiv om "visse bestemmelser om søgsmål i henhold til national ret angående erstatning for overtrædelser af medlemsstaternes og Den Europæiske Unions konkurrenceregler" (1). |
| --- | --- |

3.2.6

EØSU har gentagne gange understreget det nødvendige i, at EU indfører instrumenter til retslig beskyttelse af forbrugerne, som gør det muligt for dem at søge erstatning for skader, der skyldes overtrædelser af konkurrencereglerne. Ud over at etablere en metode til beskyttelse af borgeres og virksomheders ejendomsret kan disse retlige tiltag hjælpe de nationale og europæiske myndigheder i bekæmpelsen af monopoler og karteller. EØSU noterer i den forbindelse, at Kommissionen den 11. juni 2013 fremlagde sit forslag til direktiv om "visse bestemmelser om søgsmål i henhold til national ret angående erstatning for overtrædelser af medlemsstaternes og Den Europæiske Unions konkurrenceregler" (1).

4.   Konkurrence inden for finanssektoren

| 4.1 | I forbindelse med krisen godkendte Kommissionen bankfusioner hurtigere end normalt, og mellem 1. oktober 2008 og 1. oktober 2012 gav den grønt lys for et samlet beløb på 5 089,9 mia. EUR (40,3 % af EU's BNP) i bistand til finanssektoren, hvoraf 1 615,9 mia. EUR (12,8 % af BNP) blev brugt. I en lignende periode steg statsstøtten til realøkonomien til 82,9 mia. EUR (0,7 % af BNP). |
| --- | --- |

4.1

I forbindelse med krisen godkendte Kommissionen bankfusioner hurtigere end normalt, og mellem 1. oktober 2008 og 1. oktober 2012 gav den grønt lys for et samlet beløb på 5 089,9 mia. EUR (40,3 % af EU's BNP) i bistand til finanssektoren, hvoraf 1 615,9 mia. EUR (12,8 % af BNP) blev brugt. I en lignende periode steg statsstøtten til realøkonomien til 82,9 mia. EUR (0,7 % af BNP).

| 4.2 | Midlertidig statsstøtte - indskrevet i EUF-traktaten - reddede finanssektoren fra kollaps og var nødvendig for at undgå alvorlige skader på økonomien. I de lande, der modtog en sådan støtte, var støtten betinget af en sanering og omstrukturering af bankerne. I sidste instans vil anvendelsen af store pengesummer, som betales af EU's skatteydere, kun kunne begrundes, hvis en grundig reform af finanssektoren forhindrer en gentagelse af den uansvarlige adfærd, som førte til den aktuelle krise. |
| --- | --- |

4.2

Midlertidig statsstøtte - indskrevet i EUF-traktaten - reddede finanssektoren fra kollaps og var nødvendig for at undgå alvorlige skader på økonomien. I de lande, der modtog en sådan støtte, var støtten betinget af en sanering og omstrukturering af bankerne. I sidste instans vil anvendelsen af store pengesummer, som betales af EU's skatteydere, kun kunne begrundes, hvis en grundig reform af finanssektoren forhindrer en gentagelse af den uansvarlige adfærd, som førte til den aktuelle krise.

| 4.3 | Finansmarkedernes gennemsigtighed, effektivitet og soliditet trues alvorligt af visse skandaler, som har påvirket større banker. De klækkelige bøder, som i nogle tilfælde er blevet idømt, påvirker ikke i væsentlig grad regnskaberne hos finansverdenens giganter, som under alle omstændigheder er blevet reddet fra konkurs af offentlige midler. Efter Libor-skandalen er andre indekser, herunder Euribor og Tibor, nu også under mistanke. EØSU bifalder Kommissionens beslutning om at tillægge undersøgelsen af denne sag højeste prioritet i betragtning af dens konsekvenser for økonomien. |
| --- | --- |

4.3

Finansmarkedernes gennemsigtighed, effektivitet og soliditet trues alvorligt af visse skandaler, som har påvirket større banker. De klækkelige bøder, som i nogle tilfælde er blevet idømt, påvirker ikke i væsentlig grad regnskaberne hos finansverdenens giganter, som under alle omstændigheder er blevet reddet fra konkurs af offentlige midler. Efter Libor-skandalen er andre indekser, herunder Euribor og Tibor, nu også under mistanke. EØSU bifalder Kommissionens beslutning om at tillægge undersøgelsen af denne sag højeste prioritet i betragtning af dens konsekvenser for økonomien.

| 4.4 | EØSU noterer sig Kommissionens beslutning om at indlede en undersøgelse af credit default swap-markedet (CDS) for at afgøre, om store banker (JP Morgan, Bank of America Merrill Lynch, Barclays, BNP Paribas, Citigroup, Commerzbank, Crédit Suisse First Boston, Deutsche Bank, Goldman Sachs, HSBC, Morgan Stanley, Royal Bank of Scotland, UBS, Wells Fargo Bank/Wachovia, Crédit Agricole og Société Générale) har anvendt konkurrencebegrænsende praksis i forbindelse med de finansielle oplysninger, der er nødvendige for at kunne operere på dette marked (ved kun at indgive oplysninger til Markit), og i forbindelse med clearing-systemet (ved at favorisere ICE Clear Europe, i dette tilfælde ni af ovennævnte banker). |
| --- | --- |

4.4

EØSU noterer sig Kommissionens beslutning om at indlede en undersøgelse af credit default swap-markedet (CDS) for at afgøre, om store banker (JP Morgan, Bank of America Merrill Lynch, Barclays, BNP Paribas, Citigroup, Commerzbank, Crédit Suisse First Boston, Deutsche Bank, Goldman Sachs, HSBC, Morgan Stanley, Royal Bank of Scotland, UBS, Wells Fargo Bank/Wachovia, Crédit Agricole og Société Générale) har anvendt konkurrencebegrænsende praksis i forbindelse med de finansielle oplysninger, der er nødvendige for at kunne operere på dette marked (ved kun at indgive oplysninger til Markit), og i forbindelse med clearing-systemet (ved at favorisere ICE Clear Europe, i dette tilfælde ni af ovennævnte banker).

| 4.5 | Det elektroniske betalingssystem i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde domineres af to store selskaber, Mastercard og Visa, som etablerer multilaterale interbankgebyrer efter aftale med bankerne. Visas kredit- og debetkort tegner sig for 41 % af alle betalingskort i EØS, hvilket i praksis betyder, at Visa kontrollerer et marked, hvor der i 2010 blev gennemført 35.000 transaktioner til en værdi af 1,8 billion EUR. Systemet strider imod konkurrenceprincipperne og er til skade for forbrugeren. Det har ikke holdt trit med de teknologiske forandringer og virker hæmmende for den grænseoverskridende handel. EU-domstolens dom, som bekræfter forbuddet mod Mastercards brug af multilaterale interbankgebyrer (2), bør gøres til et generelt krav for betalingstjenester. |
| --- | --- |

4.5

Det elektroniske betalingssystem i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde domineres af to store selskaber, Mastercard og Visa, som etablerer multilaterale interbankgebyrer efter aftale med bankerne. Visas kredit- og debetkort tegner sig for 41 % af alle betalingskort i EØS, hvilket i praksis betyder, at Visa kontrollerer et marked, hvor der i 2010 blev gennemført 35.000 transaktioner til en værdi af 1,8 billion EUR. Systemet strider imod konkurrenceprincipperne og er til skade for forbrugeren. Det har ikke holdt trit med de teknologiske forandringer og virker hæmmende for den grænseoverskridende handel. EU-domstolens dom, som bekræfter forbuddet mod Mastercards brug af multilaterale interbankgebyrer (2), bør gøres til et generelt krav for betalingstjenester.

| 4.6 | EØSU bifalder den betalingstjenestepakke, som Kommissionen forelagde den 24. juli 2013, hvor der bl.a. fastsættes øvre grænser for kreditkortgebyrer (0,3 %) og debetkortgebyrer (0,2 %). Det er et skridt i den rigtige retning, selv om det ville have været ønskeligt at reducere kreditkortgebyrerne yderligere og helt afskaffe debetkortgebyrerne. |
| --- | --- |

4.6

EØSU bifalder den betalingstjenestepakke, som Kommissionen forelagde den 24. juli 2013, hvor der bl.a. fastsættes øvre grænser for kreditkortgebyrer (0,3 %) og debetkortgebyrer (0,2 %). Det er et skridt i den rigtige retning, selv om det ville have været ønskeligt at reducere kreditkortgebyrerne yderligere og helt afskaffe debetkortgebyrerne.

5.   Statsstøttereformer

| 5.1 | En undersøgelse af konkrete tilfælde vil kunne afsløre, om reformerne af statsstøttereglerne garanterer en mere retfærdig og effektiv håndhævelse af EUF-traktatens generelle principper. EØSU støttede i det store og hele den nye ramme for statsstøtte til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (3), som blev godkendt i 2011, og som udvalget anså for at være mere diversificeret og proportional i forhold til de forskellige typer af offentlige tjenesteydelser. Udvalget betonede imidlertid også, at effektivitet ikke må have forrang over tjenesteydelsernes kvalitet, resultater og bæredygtighed, navnlig når det gælder sociale tjenesteydelser og sundhedstjenester. Desuden bør de særlige forhold, som kendetegner socialøkonomiske virksomheder (kooperativer, gensidige selskaber, sammenslutninger og stiftelser) også tages i betragtning (4). |
| --- | --- |

5.1

En undersøgelse af konkrete tilfælde vil kunne afsløre, om reformerne af statsstøttereglerne garanterer en mere retfærdig og effektiv håndhævelse af EUF-traktatens generelle principper. EØSU støttede i det store og hele den nye ramme for statsstøtte til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (3), som blev godkendt i 2011, og som udvalget anså for at være mere diversificeret og proportional i forhold til de forskellige typer af offentlige tjenesteydelser. Udvalget betonede imidlertid også, at effektivitet ikke må have forrang over tjenesteydelsernes kvalitet, resultater og bæredygtighed, navnlig når det gælder sociale tjenesteydelser og sundhedstjenester. Desuden bør de særlige forhold, som kendetegner socialøkonomiske virksomheder (kooperativer, gensidige selskaber, sammenslutninger og stiftelser) også tages i betragtning (4).

| 5.1.1 | Med henblik på at sikre ordentlig håndhævelse af de generelle regler i de konkrete tilfælde peger EØSU på de særlige kendetegn ved tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, der udgør en af de vigtigste af EU's fælles værdier, som fremmer de grundlæggende rettigheder og den sociale, økonomiske og territoriale samhørighed og derfor er afgørende for bekæmpelsen af uligheder i samfundet og i stigende grad også for sikringen af en bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

5.1.1

Med henblik på at sikre ordentlig håndhævelse af de generelle regler i de konkrete tilfælde peger EØSU på de særlige kendetegn ved tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, der udgør en af de vigtigste af EU's fælles værdier, som fremmer de grundlæggende rettigheder og den sociale, økonomiske og territoriale samhørighed og derfor er afgørende for bekæmpelsen af uligheder i samfundet og i stigende grad også for sikringen af en bæredygtig udvikling.

| 5.2 | EØSU støttede også moderniseringen af statsstøtten (5), men foreslog at hæve loftet for de minimis-støtte permanent fra 200 000 EUR til 500 000 EUR, ligesom det blev besluttet for nylig for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (6). Fuld gennemførelse af moderniseringsprocessen kræver reformer af en lang række sektorspecifikke regler. De nye retningslinjer for bredbånd, som blev godkendt i slutningen af 2012 (7), bør efter EØSU's mening hilses velkommen, da de letter den offentlige finansiering af infrastruktur, som er nødvendig for at opfylde målene i den digitale dagsorden. |
| --- | --- |

5.2

EØSU støttede også moderniseringen af statsstøtten (5), men foreslog at hæve loftet for de minimis-støtte permanent fra 200 000 EUR til 500 000 EUR, ligesom det blev besluttet for nylig for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (6). Fuld gennemførelse af moderniseringsprocessen kræver reformer af en lang række sektorspecifikke regler. De nye retningslinjer for bredbånd, som blev godkendt i slutningen af 2012 (7), bør efter EØSU's mening hilses velkommen, da de letter den offentlige finansiering af infrastruktur, som er nødvendig for at opfylde målene i den digitale dagsorden.

| 5.3 | Statsstøttepolitikken bør bl.a. gøre det muligt for de offentlige myndigheder at yde støtte til virksomheder, som bidrager til EU's vækstmål, samtidig med at den begrænser konkurrenceforvridninger. |
| --- | --- |

5.3

Statsstøttepolitikken bør bl.a. gøre det muligt for de offentlige myndigheder at yde støtte til virksomheder, som bidrager til EU's vækstmål, samtidig med at den begrænser konkurrenceforvridninger.

| 5.4 | EØSU er betænkelig ved Kommissionens forslag til forordning, hvorefter visse kategorier af støtte kan anses for forenelige med det indre marked i medfør af artikel 107 og 108 i TEUF (8), da det udgør en alvorlig trussel for handicappedes beskæftigelse i visse medlemsstater. EØSU anbefaler navnlig, at den statsstøtte, der er rettet mod beskæftigelse og uddannelse for sårbare grupper, herunder handicappede, undtages fra den tærskel, der er baseret på landets BNP, og fra en absolut værdi, da det ikke vil have nogen virkning på forebyggelse af konkurrenceforvridning. |
| --- | --- |

5.4

EØSU er betænkelig ved Kommissionens forslag til forordning, hvorefter visse kategorier af støtte kan anses for forenelige med det indre marked i medfør af artikel 107 og 108 i TEUF (8), da det udgør en alvorlig trussel for handicappedes beskæftigelse i visse medlemsstater. EØSU anbefaler navnlig, at den statsstøtte, der er rettet mod beskæftigelse og uddannelse for sårbare grupper, herunder handicappede, undtages fra den tærskel, der er baseret på landets BNP, og fra en absolut værdi, da det ikke vil have nogen virkning på forebyggelse af konkurrenceforvridning.

6.   Fremme af konkurrencen i netværksindustrierne - rygraden i det indre marked

6.1   Energi

| 6.1.1 | Siden 1990'erne har EU gjort en kraftig lovgivningsindsats for at liberalisere energimarkederne. Den tredje pakke (2011) er den sidste og vigtigste af foranstaltningerne til oprettelse af et indre energimarked fra 2014. EU's politikker er imidlertid ikke blevet gennemført med tilstrækkelig beslutsomhed i medlemsstaterne, hvor der er opstået oligopolistiske tilstande blandt private virksomheder til skade for forbrugere og brugere. |
| --- | --- |

6.1.1

Siden 1990'erne har EU gjort en kraftig lovgivningsindsats for at liberalisere energimarkederne. Den tredje pakke (2011) er den sidste og vigtigste af foranstaltningerne til oprettelse af et indre energimarked fra 2014. EU's politikker er imidlertid ikke blevet gennemført med tilstrækkelig beslutsomhed i medlemsstaterne, hvor der er opstået oligopolistiske tilstande blandt private virksomheder til skade for forbrugere og brugere.

| 6.1.2 | Det er tvivlsomt, om liberalisering, som er et centralt mål for EU's energipolitik, har medført øget konkurrence, mere gennemsigtige markeder og lavere priser for brugerne. I øjeblikket giver høje energipriser alvorlige problemer for mindrebemidlede familier (risiko for energifattigdom), og virksomhederne stilles konkurrencemæssigt svagere, fordi energipriserne er langt højere end hos konkurrenterne på verdensmarkederne (Japan, USA). Dette rammer især industrier med et højt el-forbrug, f.eks. stålindustrien. Kommissionen understreger, at EU's konkurrencepolitik "ikke uden støtte kan blive en integrerende del af EU's el- og gasmarkeder og sikre konkurrencedygtige priser og forsyningssikkerhed". Dette udsagn kan være en indirekte erkendelse af det nødvendige i at indføre ændringer i energipolitikken. |
| --- | --- |

6.1.2

Det er tvivlsomt, om liberalisering, som er et centralt mål for EU's energipolitik, har medført øget konkurrence, mere gennemsigtige markeder og lavere priser for brugerne. I øjeblikket giver høje energipriser alvorlige problemer for mindrebemidlede familier (risiko for energifattigdom), og virksomhederne stilles konkurrencemæssigt svagere, fordi energipriserne er langt højere end hos konkurrenterne på verdensmarkederne (Japan, USA). Dette rammer især industrier med et højt el-forbrug, f.eks. stålindustrien. Kommissionen understreger, at EU's konkurrencepolitik "ikke uden støtte kan blive en integrerende del af EU's el- og gasmarkeder og sikre konkurrencedygtige priser og forsyningssikkerhed". Dette udsagn kan være en indirekte erkendelse af det nødvendige i at indføre ændringer i energipolitikken.

6.2   Telekommunikation. Af beretningen for 2012 fremgår det, at der i de sidste 15 år er sket store fremskridt med hensyn til at indføre konkurrence på telekommunikationsmarkedet. EØSU er enigt i dette synspunkt, selv om fragmentering og utilstrækkelig reel konkurrence mellem virksomhederne fortsat er en dominerende faktor. Telefon- og bredbåndstaksterne er derfor meget høje i visse medlemsstater. Efter EØSU's mening bør EU's politik på telekommunikationsområdet forfølge fire centrale mål:

| — | en reel reduktion i telefontaksterne for husholdninger og virksomheder; |
| --- | --- |

—

en reel reduktion i telefontaksterne for husholdninger og virksomheder;

| — | en bredbåndsforbindelse af høj kvalitet for alle; |
| --- | --- |

—

en bredbåndsforbindelse af høj kvalitet for alle;

| — | afskaffelse af roaming-takster; |
| --- | --- |

—

afskaffelse af roaming-takster;

| — | etablering af en fælles tilsynsmyndighed i EU. |
| --- | --- |

—

etablering af en fælles tilsynsmyndighed i EU.

6.3   Posttjenester. Kommissionen har vedtaget afgørelser om godkendelse af statsstøtte til posttjenester i Storbritannien, Frankrig og Grækenland, og samtidig krævet tilbagebetaling af visse beløb fra Bpost (417 mio. EUR) og Deutsche Post (mellem 500 mio. og 1 mia. EUR). Sidstnævnte afventer stadig en retslig afgørelse. På grund af størrelsen af de beløb, der skal tilbagebetales, er EØSU - i lyset af det nødvendige i en liberaliseret posttjeneste, som er både effektiv og konkurrencedygtig og har kapacitet til at levere en universel ydelse til overkommelige priser (9) - betænkelig ved den virkning, som eventuelle domme, der bekræfter kravet om tilbagebetaling, vil have på beskæftigelsen og kvaliteten af de tjenester, der ydes af de berørte virksomheder.

6.3.1   Pakkepostselskaber. Hvad angår blokeringen af UPS' overtagelse af TNT Express, noterer EØSU sig Kommissionens argumenter om, at der kun er et ringe antal virksomheder i EU, og at fjernelse af en konkurrent ville være til skade for kunderne.

7.   Vidensøkonomi

7.1   Under overskriften "Forebyggelse af misbrug i de spirende digitale sektorer i kraftig vækst" kommer Kommissionen i sin beretning ind på en række sager vedrørende konkurrencebegrænsende adfærd hos store virksomheder, som kontrollerer betydelige markedsandele inden for telefoni (Samsung, Motorola), webportaler og andre aktiviteter (Google) og IT (Microsoft). Sidstnævnte, som indtager en dominerende position inden for kommunikationsmedier, indkasserede en bøde på 561 mio. EUR, en af historiens største bøder (Microsofts bruttofortjeneste i 2012: 59,16 mia. USD). EØSU støtter fuldt ud de vedtagne beslutninger, men ønsker at fremsætte følgende generelle kommentarer.

7.1.1   I visse tilfælde går der lang tid mellem indledningen af retssagerne og den endelige afgørelse (ni år for så vidt angår den bøde på 497 mio. EUR, som Microsoft blev pålagt at betale i 2004), på grund af sagernes store kompleksitet, nødvendigheden af at respektere de administrative og retlige procedurer samt de undersøgte virksomheders finansielle styrke. I teknologiske sektorer i hastig udvikling fører dette til, at virksomheder, som er ofre for uhensigtsmæssig adfærd og misbrug, forsvinder.

7.1.2   Hertil kommer, at den mulige fjernelse af konkurrenter gennem konkurrencebegrænsende adfærd fremstår mere klart ved misbrug af dominerende stilling end ved fusionsveto eller virksomhedsovertagelse, som er orienteret mod fremtidige scenarier. I sidstnævnte situationer har Kommissionen i nogle tilfælde været kritiseret for at træffe afgørelser på basis af "spekulation", men EØSU er ikke enig i denne kritik: det er den almindelige konkurrencepolitiske løsning, og afgørelsen retfærdiggøres fuldt ud af, at der er tale om en grundig og omhyggelig undersøgelse, som den berørte part deltager i.

7.1.3   Som påpeget af Kommissionen kan de tilsagnsafgørelser, der træffes i henhold til Rådets forordning 1/2003, overflødiggøre langvarige og omkostningstunge retssager, og de er juridisk bindende, når de er vedtaget. Da de imidlertid er resultatet af en mægling med de undersøgte virksomheder, opnår virksomhederne gunstigere eller mindre strenge vilkår. Under alle omstændigheder kan manglende overholdelse føre til sanktioner.

7.2   Bogmarkedet

| 7.2.1 | E-bøger. Den tilsagnsafgørelse, der blev vedtaget i december 2012 vedrørende Apple og fire e-bogforlag, har til hensigt at forhindre aggressiv praksis, som er til skade for forlag og detailforhandlere. Tilsagnsafgørelsen begrænser bl.a. anvendelsen af "mestbegunstigelses"-klausuler i detailsalg. Det bør fremhæves, at Kommissionen på grund af markedets internationale karakter har arbejdet sammen med det amerikanske justitsministerium. Forbuddet i EU mod konkurrencebegrænsende praksis kompliceres yderligere af, at medlemsstaternes afgifts- og prispolitik er forskellig, når det gælder bøger i almindelighed og e-bøger i særdeleshed. EØSU peger derfor på det nødvendige i øget harmonisering for at undgå vilkårlighed og gøre fremskridt mod et integreret marked. Det bør understreges, at e-bogsmarkedet er nyt, og at der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger. Det er derfor nødvendigt at vide mere om, hvordan det fungerer. |
| --- | --- |

7.2.1

E-bøger. Den tilsagnsafgørelse, der blev vedtaget i december 2012 vedrørende Apple og fire e-bogforlag, har til hensigt at forhindre aggressiv praksis, som er til skade for forlag og detailforhandlere. Tilsagnsafgørelsen begrænser bl.a. anvendelsen af "mestbegunstigelses"-klausuler i detailsalg. Det bør fremhæves, at Kommissionen på grund af markedets internationale karakter har arbejdet sammen med det amerikanske justitsministerium. Forbuddet i EU mod konkurrencebegrænsende praksis kompliceres yderligere af, at medlemsstaternes afgifts- og prispolitik er forskellig, når det gælder bøger i almindelighed og e-bøger i særdeleshed. EØSU peger derfor på det nødvendige i øget harmonisering for at undgå vilkårlighed og gøre fremskridt mod et integreret marked. Det bør understreges, at e-bogsmarkedet er nyt, og at der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger. Det er derfor nødvendigt at vide mere om, hvordan det fungerer.

| 7.2.2 | Bogsalg via internettet. EØSU henleder opmærksomheden på, at salgsorganisationer i Frankrig og Storbritannien har anmeldt, at Amazon muligvis har gjort sig skyldig i illoyal konkurrence i forbindelse med rabattilbud. |
| --- | --- |

7.2.2

Bogsalg via internettet. EØSU henleder opmærksomheden på, at salgsorganisationer i Frankrig og Storbritannien har anmeldt, at Amazon muligvis har gjort sig skyldig i illoyal konkurrence i forbindelse med rabattilbud.

7.3   Lægemiddelsektoren

| 7.3.1 | EØSU bifalder og støtter Kommissionens indsats for at sanktionere misbrug af patenter, der hindrer markedsføringen af generiske medikamenter. EU-domstolens AstraZeneca-dom (10) stadfæstede den sanktion i form af en bøde på 60 mio. EUR, som var pålagt af Kommissionen. En dom afsagt af USA's højesteret går imod lignende aftaler og "pay to play"-aftaler. De klagepunktsmeddelelser, som Kommissionen i juli 2012 sendte til over 14 virksomheder, der var impliceret i to store sager, fremhæver, at det drejer sig om hyppigt forekommende praksis til alvorlig skade for forbrugerne og stor belastning af de offentlige finanser. |
| --- | --- |

7.3.1

EØSU bifalder og støtter Kommissionens indsats for at sanktionere misbrug af patenter, der hindrer markedsføringen af generiske medikamenter. EU-domstolens AstraZeneca-dom (10) stadfæstede den sanktion i form af en bøde på 60 mio. EUR, som var pålagt af Kommissionen. En dom afsagt af USA's højesteret går imod lignende aftaler og "pay to play"-aftaler. De klagepunktsmeddelelser, som Kommissionen i juli 2012 sendte til over 14 virksomheder, der var impliceret i to store sager, fremhæver, at det drejer sig om hyppigt forekommende praksis til alvorlig skade for forbrugerne og stor belastning af de offentlige finanser.

| 7.3.2 | Mellem 2003 og 2012 opnåede de 11 førende lægemiddelvirksomheder et nettoudbytte på 711,4 mia. USD, hvorfor de bøder, der pålægges af konkurrencemyndighederne næppe vil have nogen afskrækkende virkning. I virkeligheden drejer det sig ikke kun om et konkurrenceproblem, da det berører borgernes sundhed, som er et følsomt område, og samtidig udgør en økonomisk belastning for husholdningerne og den sociale sikkerhed. EØSU mener derfor, at det bør overvejes at indføre mere effektive retlige foranstaltninger på EU-plan for at forhindre en sådan adfærd. |
| --- | --- |

7.3.2

Mellem 2003 og 2012 opnåede de 11 førende lægemiddelvirksomheder et nettoudbytte på 711,4 mia. USD, hvorfor de bøder, der pålægges af konkurrencemyndighederne næppe vil have nogen afskrækkende virkning. I virkeligheden drejer det sig ikke kun om et konkurrenceproblem, da det berører borgernes sundhed, som er et følsomt område, og samtidig udgør en økonomisk belastning for husholdningerne og den sociale sikkerhed. EØSU mener derfor, at det bør overvejes at indføre mere effektive retlige foranstaltninger på EU-plan for at forhindre en sådan adfærd.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2013) 404 final.

1

(2)  Sag T-111/08.

2

(3)  Europa-Parlamentets beslutning af 15.11.2011. EUT C 153 E af 31.5.2013.

3

(4)  EUT C 248 af 25.8.2011 p. 149.

4

(5)  COM(2012) 209 final.

5

(6)  EUT C 11 af 15.1.2013, s. 49.

6

(7)  IP/12/1424.

7

(8)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_gber/draft_regulation_da.docx.

8

(9)  EUT C 168 af 20.7.2007, s. 74.

9

(10)  Sag T-321/05.

10

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/79 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/79

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om elektronisk fakturering i forbindelse med offentlige indkøb«

COM(2013) 449 final — 2013/0213 (COD)

2014/C 67/15

Ordfører: Paulo BARROS VALE

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 4. juli og den 30. september 2013 under henvisning til artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om elektronisk fakturering i forbindelse med offentlige indkøb"

COM(2013) 449 final — 2013/0213 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 2. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling af 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober 2013, følgende udtalelse med 130 stemmer for, 2 imod og 3 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg glæder sig over det foreliggende direktivforslag, der sigter på at standardisere oplysningerne på elektroniske fakturaer, og tilslutter sig, at Den Europæiske Standardiseringsorganisation CEN udarbejder en definition af en datamodel. |
| --- | --- |

1.1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg glæder sig over det foreliggende direktivforslag, der sigter på at standardisere oplysningerne på elektroniske fakturaer, og tilslutter sig, at Den Europæiske Standardiseringsorganisation CEN udarbejder en definition af en datamodel.

| 1.2 | I lyset af det fragmenterede marked, hvor initiativer til almen brug af elektronisk fakturering er sket på individuelt plan med brug af forskellige kriterier, som gør det umuligt at udveksle elektroniske fakturaer på det tværnationale marked, er indførelsen af en europæisk standard et vigtigt instrument for udviklingen af det indre marked og et stort skridt i retning af fjernelsen af de eksisterende hindringer for markedsadgang. |
| --- | --- |

1.2

I lyset af det fragmenterede marked, hvor initiativer til almen brug af elektronisk fakturering er sket på individuelt plan med brug af forskellige kriterier, som gør det umuligt at udveksle elektroniske fakturaer på det tværnationale marked, er indførelsen af en europæisk standard et vigtigt instrument for udviklingen af det indre marked og et stort skridt i retning af fjernelsen af de eksisterende hindringer for markedsadgang.

| 1.3 | I december 2010 forelagde Kommissionen en meddelelse for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen "Udnyttelse af fordelene ved elektronisk fakturering i Europa (1)", som EØSU havde lejlighed til at afgive udtalelse om (2). |
| --- | --- |

1.3

I december 2010 forelagde Kommissionen en meddelelse for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen "Udnyttelse af fordelene ved elektronisk fakturering i Europa (1)", som EØSU havde lejlighed til at afgive udtalelse om (2).

| 1.4 | Henstillingerne fra ekspertgruppen vedrørende elektronisk fakturering nedsat af Kommissionen med henblik på at analysere hindringerne for en hurtigere indførelse af elektronisk fakturering i EU drejede sig om "indførelse fra alle offentlige og private aktørers side af en fælles standard for fakturaindhold og af en fælles datamodel – UN/CEFACT Cross-Industry Invoice (CII) v.2". Det bør understreges, at størsteparten af de adspurgte i den gennemførte offentlige høring var enige i denne og andre af rapportens konklusioner. Denne kendsgerning er sammen med andre specifikationer (CWA 16356 og CWA 16562 og den finansielle faktura baseret på ISO 20022 om metoder) udmøntet i det foreliggende direktivforslag, og EØSU glæder sig over, at disse specifikationer, som er resultatet af et langvarigt specialistarbejde, er medtaget. |
| --- | --- |

1.4

Henstillingerne fra ekspertgruppen vedrørende elektronisk fakturering nedsat af Kommissionen med henblik på at analysere hindringerne for en hurtigere indførelse af elektronisk fakturering i EU drejede sig om "indførelse fra alle offentlige og private aktørers side af en fælles standard for fakturaindhold og af en fælles datamodel – UN/CEFACT Cross-Industry Invoice (CII) v.2". Det bør understreges, at størsteparten af de adspurgte i den gennemførte offentlige høring var enige i denne og andre af rapportens konklusioner. Denne kendsgerning er sammen med andre specifikationer (CWA 16356 og CWA 16562 og den finansielle faktura baseret på ISO 20022 om metoder) udmøntet i det foreliggende direktivforslag, og EØSU glæder sig over, at disse specifikationer, som er resultatet af et langvarigt specialistarbejde, er medtaget.

| 1.5 | På trods heraf kan EØSU dog kun erklære sig overrasket over og uenigt i, at der slet ikke siges noget om fristen for CEN's forelæggelse af et forslag til europæiske standarder for den semantiske datamodel for den elektroniske kernefaktura. I artikel 10, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 henvises der til fastsættelsen af en frist, men i det foreliggende direktivforslag er dette aspekt fuldstændigt udeladt, hvilket ikke stemmer overens med, hvor vigtigt og hvor meget det haster med at fastsætte en standard. |
| --- | --- |

1.5

På trods heraf kan EØSU dog kun erklære sig overrasket over og uenigt i, at der slet ikke siges noget om fristen for CEN's forelæggelse af et forslag til europæiske standarder for den semantiske datamodel for den elektroniske kernefaktura. I artikel 10, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 henvises der til fastsættelsen af en frist, men i det foreliggende direktivforslag er dette aspekt fuldstændigt udeladt, hvilket ikke stemmer overens med, hvor vigtigt og hvor meget det haster med at fastsætte en standard.

| 1.6 | Ligeledes angående frister udtrykker EØSU betænkelighed ved, at direktivforslaget opererer med en gennemførelsesfrist på 48 måneder. Denne alt for lange frist, som ud over at den er uheldig i relation til det anførte mål om overgang til elektronisk fakturering i forbindelse med offentlige indkøb i 2016, er ude af trit med virkeligheden og de aktuelle teknologiske fremskridt og tilmed med de økonomiske operatørers ønsker, og kan øge kløften mellem de forskellige EU-medlemsstater, der bliver til et EU med to hastigheder på dette område. Det kan tilmed føre til øgede hindringer for markedsadgang, indtil direktivet er fuldstændigt på plads i alle medlemsstater. Der er gjort markante fremskridt inden for elektronisk fakturering også i lande, der gennemlever en økonomisk-finansiel krise som Italien og Portugal, hvilket viser, at det er muligt at udmønte dette vigtige projekt inden for kortere frister. En kortere frist er mulig og hensigtsmæssig. |
| --- | --- |

1.6

Ligeledes angående frister udtrykker EØSU betænkelighed ved, at direktivforslaget opererer med en gennemførelsesfrist på 48 måneder. Denne alt for lange frist, som ud over at den er uheldig i relation til det anførte mål om overgang til elektronisk fakturering i forbindelse med offentlige indkøb i 2016, er ude af trit med virkeligheden og de aktuelle teknologiske fremskridt og tilmed med de økonomiske operatørers ønsker, og kan øge kløften mellem de forskellige EU-medlemsstater, der bliver til et EU med to hastigheder på dette område. Det kan tilmed føre til øgede hindringer for markedsadgang, indtil direktivet er fuldstændigt på plads i alle medlemsstater. Der er gjort markante fremskridt inden for elektronisk fakturering også i lande, der gennemlever en økonomisk-finansiel krise som Italien og Portugal, hvilket viser, at det er muligt at udmønte dette vigtige projekt inden for kortere frister. En kortere frist er mulig og hensigtsmæssig.

| 1.7 | Som EØSU allerede har slået til lyd for (3), er standardiseringen og interoperabiliteten mellem systemerne væsentlige for succesen med forslaget om elektronisk fakturering og udbygningen af det indre marked, som forslaget sigter på, fordi det bliver mere og mere vigtigt at bekæmpe den nuværende markedsfragmentering. Fristen på 10 år til at analysere resultaterne af gennemførelsen af direktivet om det indre marked og indførelsen af elektronisk fakturering er inadækvat eller tilmed inkompatibel med den hurtige teknologiske udvikling på et marked, hvor forældede regler stadig er en realitet. |
| --- | --- |

1.7

Som EØSU allerede har slået til lyd for (3), er standardiseringen og interoperabiliteten mellem systemerne væsentlige for succesen med forslaget om elektronisk fakturering og udbygningen af det indre marked, som forslaget sigter på, fordi det bliver mere og mere vigtigt at bekæmpe den nuværende markedsfragmentering. Fristen på 10 år til at analysere resultaterne af gennemførelsen af direktivet om det indre marked og indførelsen af elektronisk fakturering er inadækvat eller tilmed inkompatibel med den hurtige teknologiske udvikling på et marked, hvor forældede regler stadig er en realitet.

| 1.8 | Det foreliggende direktivforslag nøjes blot med at sikre, at "de ordregivende myndigheder og ordregivende enheder ikke afviser at modtage elektroniske fakturaer, som er i overensstemmelse med den europæiske standard" udformet af CEN. EØSU opkaster spørgsmålet, om alt det arbejde, der er gjort med betragtelige menneskelige og finansielle investeringer, ikke fortjener en bredere målsætning om reel ensartethed i procedurerne og generel accept fra alle aktørers side - private såvel som offentlige - af den model for elektronisk fakturering, der vil blive fastlagt. En sådan målsætning ville virkeligt være i samklang med ambitionerne om at opbygge det indre marked og nå frem til en papirløs offentlig forvaltning. |
| --- | --- |

1.8

Det foreliggende direktivforslag nøjes blot med at sikre, at "de ordregivende myndigheder og ordregivende enheder ikke afviser at modtage elektroniske fakturaer, som er i overensstemmelse med den europæiske standard" udformet af CEN. EØSU opkaster spørgsmålet, om alt det arbejde, der er gjort med betragtelige menneskelige og finansielle investeringer, ikke fortjener en bredere målsætning om reel ensartethed i procedurerne og generel accept fra alle aktørers side - private såvel som offentlige - af den model for elektronisk fakturering, der vil blive fastlagt. En sådan målsætning ville virkeligt være i samklang med ambitionerne om at opbygge det indre marked og nå frem til en papirløs offentlig forvaltning.

| 1.9 | EØSU støtter den almene brug af elektroniske fakturaer. Imidlertid kan de elektroniske fakturaers potentiale kun udnyttes, hvis interoperabiliteten mellem de eksisterende systemer tillader udveksling af dokumenter. Markedet for offentlige indkøb bør i lyset af den grad af gennemsigtighed og stringens, der kan kræves af det, og som er højere end på de øvrige markeder, kunne tjene som eksempel på god praksis og bør kunne skabe afsmitning på de øvrige markeder. Gennemførelsen af elektronisk fakturering i forbindelse med offentlige indkøb og indførelsen af offentlige "ende til ende" indkøb haster og er hensigtsmæssig. I den forbindelse gentager EØSU sin støtte til og sit ønske om en hurtig konkretisering af elektronisk fakturering i forbindelse med offentlige "ende til ende" e-indkøb, som det anfører i sin udtalelse om emnet (4). |
| --- | --- |

1.9

EØSU støtter den almene brug af elektroniske fakturaer. Imidlertid kan de elektroniske fakturaers potentiale kun udnyttes, hvis interoperabiliteten mellem de eksisterende systemer tillader udveksling af dokumenter. Markedet for offentlige indkøb bør i lyset af den grad af gennemsigtighed og stringens, der kan kræves af det, og som er højere end på de øvrige markeder, kunne tjene som eksempel på god praksis og bør kunne skabe afsmitning på de øvrige markeder. Gennemførelsen af elektronisk fakturering i forbindelse med offentlige indkøb og indførelsen af offentlige "ende til ende" indkøb haster og er hensigtsmæssig. I den forbindelse gentager EØSU sin støtte til og sit ønske om en hurtig konkretisering af elektronisk fakturering i forbindelse med offentlige "ende til ende" e-indkøb, som det anfører i sin udtalelse om emnet (4).

| 1.10 | Basisstandarderne for elektronisk fakturering er allerede blevet undersøgt, navnlig i forbindelse med PEPPOL-projektet – Pan-European Public Procurement Online (5) finansieret af Kommissionen, som i november 2012 offentliggjorde sin endelige rapport. PEPPOL har allerede med udgangspunkt i arbejdet i CEN BII (Business Interoperability Interfaces for Public Procurement in Europe – forskellige interoperabilitetsspecifikationer (Business Interoperability Specifications – BIS), navnlig vedrørende specifikationer for den elektroniske faktura, udformet en model, som der var stor konsensus om blandt konsortiets medlemmer. EØSU plæderer for, at man bruger det arbejde, der allerede er udført, og som er mere vidtrækkende end definitionen af data for den elektroniske faktura. Dette synes også at være konsortiets deltageres ønske. På den måde undgås eller mindskes risikoen for overlapninger og spild af ressourcer til nye undersøgelser eller tilmed dobbeltinvesteringer fra medlemsstaternes og de økonomiske aktørers side, fordi deres løsninger frembragt på basis af de opnåede resultater, bliver forældede. |
| --- | --- |

1.10

Basisstandarderne for elektronisk fakturering er allerede blevet undersøgt, navnlig i forbindelse med PEPPOL-projektet – Pan-European Public Procurement Online (5) finansieret af Kommissionen, som i november 2012 offentliggjorde sin endelige rapport. PEPPOL har allerede med udgangspunkt i arbejdet i CEN BII (Business Interoperability Interfaces for Public Procurement in Europe – forskellige interoperabilitetsspecifikationer (Business Interoperability Specifications – BIS), navnlig vedrørende specifikationer for den elektroniske faktura, udformet en model, som der var stor konsensus om blandt konsortiets medlemmer. EØSU plæderer for, at man bruger det arbejde, der allerede er udført, og som er mere vidtrækkende end definitionen af data for den elektroniske faktura. Dette synes også at være konsortiets deltageres ønske. På den måde undgås eller mindskes risikoen for overlapninger og spild af ressourcer til nye undersøgelser eller tilmed dobbeltinvesteringer fra medlemsstaternes og de økonomiske aktørers side, fordi deres løsninger frembragt på basis af de opnåede resultater, bliver forældede.

| 1.11 | Eftersom det europæiske marked hovedsageligt består af små og mellemstore virksomheder (SMV), anbefaler EØSU at forsvare disses interesser ved at vælge en løsning, der er tilgængelig og som let kan indføres overalt, både hvad angår omkostningerne og den anvendte teknologi, og som således bidrager til at fjerne de eksisterende hindringer for, at SMV kan deltage på markedet. Kun på den måde vil den tilstræbte afsmitning få reel effekt og kun på den måde kan initiativet blive til en vigtig referenceramme for opnåelse af store besparelser af penge og menneskelige ressourcer, bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse samt afkortning af betalingsfrister. |
| --- | --- |

1.11

Eftersom det europæiske marked hovedsageligt består af små og mellemstore virksomheder (SMV), anbefaler EØSU at forsvare disses interesser ved at vælge en løsning, der er tilgængelig og som let kan indføres overalt, både hvad angår omkostningerne og den anvendte teknologi, og som således bidrager til at fjerne de eksisterende hindringer for, at SMV kan deltage på markedet. Kun på den måde vil den tilstræbte afsmitning få reel effekt og kun på den måde kan initiativet blive til en vigtig referenceramme for opnåelse af store besparelser af penge og menneskelige ressourcer, bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse samt afkortning af betalingsfrister.

| 1.12 | EØSU anbefaler også, som tidligere anført (6), at der tages hensyn til forbrugernes behov og interesser, da det kun er personer med kendskab til it, der vil kunne nyde godt af de reelle fordele ved e-indkøb, og minder om behovet for brede uddannelsestiltag inden for informations- og kommunikationsteknologierne (IKT). |
| --- | --- |

1.12

EØSU anbefaler også, som tidligere anført (6), at der tages hensyn til forbrugernes behov og interesser, da det kun er personer med kendskab til it, der vil kunne nyde godt af de reelle fordele ved e-indkøb, og minder om behovet for brede uddannelsestiltag inden for informations- og kommunikationsteknologierne (IKT).

| 1.13 | Derudover gentager EØSU, hvad forbrugerne angår, sine betænkeligheder mht. forsvaret af handicappedes interesser. Det bør sikres, at udformningen af dokumentet sikrer universel adgang og medtænker de særlige behov, som handicappede har, i tråd med bestemmelserne om ikke-forskelsbehandling af personer med handicap i artikel 21 i Den Europæiske Unions Charter om Grundlæggende Rettigheder og FN's konvention om handicappedes rettigheder, som EU har ratificeret. |
| --- | --- |

1.13

Derudover gentager EØSU, hvad forbrugerne angår, sine betænkeligheder mht. forsvaret af handicappedes interesser. Det bør sikres, at udformningen af dokumentet sikrer universel adgang og medtænker de særlige behov, som handicappede har, i tråd med bestemmelserne om ikke-forskelsbehandling af personer med handicap i artikel 21 i Den Europæiske Unions Charter om Grundlæggende Rettigheder og FN's konvention om handicappedes rettigheder, som EU har ratificeret.

2.   Baggrund for forslaget

| 2.1 | Det foreliggende direktivforslag sigter på at lukke et hul i lovgivningen, hvilket er nødvendigt for at gå videre med målsætningen om at opnå en papirløs offentlig forvaltning, som er en af prioriteterne i den digitale dagsorden – et flagskibsinitiativ i Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

2.1

Det foreliggende direktivforslag sigter på at lukke et hul i lovgivningen, hvilket er nødvendigt for at gå videre med målsætningen om at opnå en papirløs offentlig forvaltning, som er en af prioriteterne i den digitale dagsorden – et flagskibsinitiativ i Europa 2020-strategien.

| 2.2 | Forslaget har form af et direktiv, som ifølge Kommissionen er passende og proportionalt i forhold til det mål, man har sat sig, og som forpligter medlemsstaterne til at nå et mål, men som giver dem frihed til at vælge, hvorledes de vil nå det. |
| --- | --- |

2.2

Forslaget har form af et direktiv, som ifølge Kommissionen er passende og proportionalt i forhold til det mål, man har sat sig, og som forpligter medlemsstaterne til at nå et mål, men som giver dem frihed til at vælge, hvorledes de vil nå det.

| 2.3 | Moderniseringen af den offentlige forvaltning indgik i de fem prioriteter i Kommissionens årlige vækstundersøgelse i 2012 og 2013. Reformen af de gældende regler for offentlige indkøb, digitalisering af den offentlige forvaltning, mindskelsen af den administrative byrde og øget gennemsigtighed udgør vækstfaktorer, som moderniserer og effektiviserer de offentlige forvaltninger med miljømæssige og økonomiske gevinster anslået til 2,3 mia. EUR. |
| --- | --- |

2.3

Moderniseringen af den offentlige forvaltning indgik i de fem prioriteter i Kommissionens årlige vækstundersøgelse i 2012 og 2013. Reformen af de gældende regler for offentlige indkøb, digitalisering af den offentlige forvaltning, mindskelsen af den administrative byrde og øget gennemsigtighed udgør vækstfaktorer, som moderniserer og effektiviserer de offentlige forvaltninger med miljømæssige og økonomiske gevinster anslået til 2,3 mia. EUR.

| 2.4 | På trods af at der findes forskellige metoder for elektronisk fakturering samt platforme for offentlige e- indkøb, anvendes disse endnu ikke i større omfang i medlemsstaterne, hvor elektronisk fakturering blot udgør 4-15 % af alle udvekslede fakturaer. Dette viser således, at det elektroniske indre marked ikke fungerer. |
| --- | --- |

2.4

På trods af at der findes forskellige metoder for elektronisk fakturering samt platforme for offentlige e- indkøb, anvendes disse endnu ikke i større omfang i medlemsstaterne, hvor elektronisk fakturering blot udgør 4-15 % af alle udvekslede fakturaer. Dette viser således, at det elektroniske indre marked ikke fungerer.

| 2.5 | Hertil kommer, at både de formater, der anvendes ved elektronisk fakturering, og platformene for offentlige indkøb viser sig at være indbyrdes forskellige og mange gange tilmed inkompatible, hvilket tvinger de økonomiske aktører til at bøje sig for nye faktureringskrav i de forskellige medlemsstater, hvor de ønsker at deltage i offentlige udbud, med deraf følgende høje tilpasningsudgifter. Dette er en barriere for det frie marked, som fratager nogle økonomiske aktører incitamentet til at deltage i offentlige udbud. |
| --- | --- |

2.5

Hertil kommer, at både de formater, der anvendes ved elektronisk fakturering, og platformene for offentlige indkøb viser sig at være indbyrdes forskellige og mange gange tilmed inkompatible, hvilket tvinger de økonomiske aktører til at bøje sig for nye faktureringskrav i de forskellige medlemsstater, hvor de ønsker at deltage i offentlige udbud, med deraf følgende høje tilpasningsudgifter. Dette er en barriere for det frie marked, som fratager nogle økonomiske aktører incitamentet til at deltage i offentlige udbud.

| 2.6 | Indførelsen af en europæisk standard for elektronisk fakturering og den deraf følgende interoperabilitet mellem faktureringssystemer såvel som harmoniseringen af procedurerne for offentlige "ende til ende" e-indkøb er vigtige foranstaltninger med henblik på at fjerne de eksisterende hindringer for konkurrencen. |
| --- | --- |

2.6

Indførelsen af en europæisk standard for elektronisk fakturering og den deraf følgende interoperabilitet mellem faktureringssystemer såvel som harmoniseringen af procedurerne for offentlige "ende til ende" e-indkøb er vigtige foranstaltninger med henblik på at fjerne de eksisterende hindringer for konkurrencen.

| 2.7 | Evalueringsrapporten fra 2010 om handlingsplanen for elektronisk fakturering i forbindelse med offentlige indkøb fra 2004 (7), som ledsager grønbogen om øget anvendelse af elektronisk baserede offentlige indkøbsprocedurer i EU (8) henstillede til Kommissionen at sætte ind på at mindske risikoen ved en decentraliseret og fragmenteret tilgang, herunder følgende vigtige punkter:






  — | tilvejebringelse af et gunstigt retligt miljø - der kan være behov for flere juridiske ændringer for at afklare og definere forpligtelserne knyttet til oprettelsen og anvendelsen af platforme, f.eks. lovgivning vedrørende elektroniske underskrifter, elektronisk fakturering og moms; |
| --- | --- | --- |

2.7

Evalueringsrapporten fra 2010 om handlingsplanen for elektronisk fakturering i forbindelse med offentlige indkøb fra 2004 (7), som ledsager grønbogen om øget anvendelse af elektronisk baserede offentlige indkøbsprocedurer i EU (8) henstillede til Kommissionen at sætte ind på at mindske risikoen ved en decentraliseret og fragmenteret tilgang, herunder følgende vigtige punkter:

—

tilvejebringelse af et gunstigt retligt miljø - der kan være behov for flere juridiske ændringer for at afklare og definere forpligtelserne knyttet til oprettelsen og anvendelsen af platforme, f.eks. lovgivning vedrørende elektroniske underskrifter, elektronisk fakturering og moms;

| — | en mere pragmatisk tilgang, når dette er passende, vedrørende tekniske spørgsmål – sikring af balance mellem driftsudgifterne, platformenes kompleksitet og den sikkerhed, der tilbydes. Der er blevet identificeret visse begrænsninger for offentlige "ende til ende" e-indkøb, f.eks. vanskeligheder med brugen af automatiske evalueringsmetoder i forbindelse med komplekse indkøb og mangel på et tidsstemplingssystem, der accepteres i hele EU; |
| --- | --- |

—

en mere pragmatisk tilgang, når dette er passende, vedrørende tekniske spørgsmål – sikring af balance mellem driftsudgifterne, platformenes kompleksitet og den sikkerhed, der tilbydes. Der er blevet identificeret visse begrænsninger for offentlige "ende til ende" e-indkøb, f.eks. vanskeligheder med brugen af automatiske evalueringsmetoder i forbindelse med komplekse indkøb og mangel på et tidsstemplingssystem, der accepteres i hele EU;

| — | mere støtte til administrativ forenkling og organisatoriske ændringer, som støtter medlemsstaterne i indsatsen mod den træghed, der konstateres hos de økonomiske operatører og de kontraherende enheder. I den forbindelse bør der træffes foranstaltninger for at indføre bedre overvågningssystemer på nationalt og europæisk plan; |
| --- | --- |

—

mere støtte til administrativ forenkling og organisatoriske ændringer, som støtter medlemsstaterne i indsatsen mod den træghed, der konstateres hos de økonomiske operatører og de kontraherende enheder. I den forbindelse bør der træffes foranstaltninger for at indføre bedre overvågningssystemer på nationalt og europæisk plan;

| — | manglende ensartethed i procedurerne for offentlige e-indkøb – hvor landene for tiden er i færd med at udvikle procedurer på individuelt plan, og hvor de økonomiske aktører nu og i den nærmeste fremtid vil være henvist til at operere med forskellige platforme med forskellige tekniske specifikationer, hvilket fører til hindringer for adgang og større vanskeligheder med afviklingen af den enkelte aktørs opgaver. Selv om det ikke er hensigten og heller ikke ønskværdigt at oprette ét enkelt system, ville dette at have væsentlige fælles funktioner være vigtigt, i og med at det ville lette interoperabiliteten og den universelle adgang; |
| --- | --- |

—

manglende ensartethed i procedurerne for offentlige e-indkøb – hvor landene for tiden er i færd med at udvikle procedurer på individuelt plan, og hvor de økonomiske aktører nu og i den nærmeste fremtid vil være henvist til at operere med forskellige platforme med forskellige tekniske specifikationer, hvilket fører til hindringer for adgang og større vanskeligheder med afviklingen af den enkelte aktørs opgaver. Selv om det ikke er hensigten og heller ikke ønskværdigt at oprette ét enkelt system, ville dette at have væsentlige fælles funktioner være vigtigt, i og med at det ville lette interoperabiliteten og den universelle adgang;

| — | bedre adgang og øget inklusion kunne være nødvendige yderligere foranstaltninger for at sikre adgang til offentlige e-indkøb for alle berørte parter, herunder også de små og mellemstore virksomheder (SMV); |
| --- | --- |

—

bedre adgang og øget inklusion kunne være nødvendige yderligere foranstaltninger for at sikre adgang til offentlige e-indkøb for alle berørte parter, herunder også de små og mellemstore virksomheder (SMV);

3.   Forslagets indhold

| 3.1 | Sigtet med det foreliggende forslag er at fastsætte en europæisk standard for den semantiske datamodel (9) for kernefakturaen (10), som er teknologisk neutral og garanterer beskyttelsen af personoplysninger i overensstemmelse med direktiv 95/46/EF. |
| --- | --- |

3.1

Sigtet med det foreliggende forslag er at fastsætte en europæisk standard for den semantiske datamodel (9) for kernefakturaen (10), som er teknologisk neutral og garanterer beskyttelsen af personoplysninger i overensstemmelse med direktiv 95/46/EF.

| 3.2 | Standarden skal undersøges af Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN). |
| --- | --- |

3.2

Standarden skal undersøges af Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN).

| 3.3 | Der fastsættes ingen frist i direktivet, hverken for Kommissionens henvendelse til standardiseringsorganet eller for dettes forelæggelse af forslag, men dette er imidlertid vigtigt og hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

3.3

Der fastsættes ingen frist i direktivet, hverken for Kommissionens henvendelse til standardiseringsorganet eller for dettes forelæggelse af forslag, men dette er imidlertid vigtigt og hensigtsmæssigt.

| 3.4 | Medlemsstaterne bedes om at sørge for, at elektroniske fakturaer, der er i overensstemmelse med den definerede europæiske standard, accepteres af de ordregivende myndigheder og andre ordregivere. |
| --- | --- |

3.4

Medlemsstaterne bedes om at sørge for, at elektroniske fakturaer, der er i overensstemmelse med den definerede europæiske standard, accepteres af de ordregivende myndigheder og andre ordregivere.

| 3.5 | Medlemsstaterne bedes om at gennemføre direktivet inden for en maksimumsfrist på 48 måneder og skal offentliggøre den nødvendige nationale lovgivning og regulering i dette øjemed. |
| --- | --- |

3.5

Medlemsstaterne bedes om at gennemføre direktivet inden for en maksimumsfrist på 48 måneder og skal offentliggøre den nødvendige nationale lovgivning og regulering i dette øjemed.

| 3.6 | Den 30. juni 2023 er fristen for fremlæggelsen af rapporten med en analyse af direktivets virkninger på det indre marked og den indførte elektroniske fakturerings virkning på offentlige indkøb for Europa-Parlamentet og Rådet. Denne opfølgende undersøgelse er af afgørende betydning, og der bør udvikles overvågningsinstrumenter, som gør det muligt at måle virkningerne af gennemførelsen af direktivet, både for så vidt angår omkostningerne ved dets iværksættelse som de besparelser, det vil medføre. |
| --- | --- |

3.6

Den 30. juni 2023 er fristen for fremlæggelsen af rapporten med en analyse af direktivets virkninger på det indre marked og den indførte elektroniske fakturerings virkning på offentlige indkøb for Europa-Parlamentet og Rådet. Denne opfølgende undersøgelse er af afgørende betydning, og der bør udvikles overvågningsinstrumenter, som gør det muligt at måle virkningerne af gennemførelsen af direktivet, både for så vidt angår omkostningerne ved dets iværksættelse som de besparelser, det vil medføre.

4.   Bemærkninger

| 4.1 | Nogle medlemsstater har allerede eller er i færd med at gennemføre systemet for elektronisk fakturering med obligatorisk udstedelse af fakturaer via it-faktureringssystemer. I Portugal f.eks. er udstedelsen af fakturaer via it-faktureringssystemer, som er behørigt godkendt af skattemyndighederne, obligatorisk for alle økonomiske aktører undtagen dem, hvis omsætning er under 150 000 euro eller som udsteder under 1 000 fakturaer årligt.
  Elektroniske offentlige indkøbsprocedurer har siden 2009 været obligatoriske i Portugal. Også i Sverige, Danmark og Finland er elektronisk fakturering obligatorisk i visse offentlige indkøbsprocedurer. Østrig og Italien er i færd med at indføre elektronisk fakturering, som vil blive obligatorisk i Italien fra 2014. |
| --- | --- |

4.1

Nogle medlemsstater har allerede eller er i færd med at gennemføre systemet for elektronisk fakturering med obligatorisk udstedelse af fakturaer via it-faktureringssystemer. I Portugal f.eks. er udstedelsen af fakturaer via it-faktureringssystemer, som er behørigt godkendt af skattemyndighederne, obligatorisk for alle økonomiske aktører undtagen dem, hvis omsætning er under 150 000 euro eller som udsteder under 1 000 fakturaer årligt.

Elektroniske offentlige indkøbsprocedurer har siden 2009 været obligatoriske i Portugal. Også i Sverige, Danmark og Finland er elektronisk fakturering obligatorisk i visse offentlige indkøbsprocedurer. Østrig og Italien er i færd med at indføre elektronisk fakturering, som vil blive obligatorisk i Italien fra 2014.

| 4.2 | En undersøgelse gennemført af den portugisiske forening for offentlige indkøb for INCI (Institut for byggeri og ejendomme) offentliggjort i januar 2011 fremsætter nogle forslag til forbedring af proceduren for offentlige e-indkøb, og den analyse bør ikke undervurderes i forbindelse med udformningen af en europæisk model for offentlige indkøbsprocedurer og en model for elektronisk fakturering. Undersøgelsen påpeger betydningen af ensartet funktion af platformene og større interoperabilitet mellem platformene og de øvrige tjenester samt forenkling af mekanismer og krav vedrørende elektroniske underskrifter. |
| --- | --- |

4.2

En undersøgelse gennemført af den portugisiske forening for offentlige indkøb for INCI (Institut for byggeri og ejendomme) offentliggjort i januar 2011 fremsætter nogle forslag til forbedring af proceduren for offentlige e-indkøb, og den analyse bør ikke undervurderes i forbindelse med udformningen af en europæisk model for offentlige indkøbsprocedurer og en model for elektronisk fakturering. Undersøgelsen påpeger betydningen af ensartet funktion af platformene og større interoperabilitet mellem platformene og de øvrige tjenester samt forenkling af mekanismer og krav vedrørende elektroniske underskrifter.

| 4.3 | Fordelene ved elektronisk fakturering i offentlige indkøbsprocedurer for de kontraherende parter er følgende:






  — | dematerialisering af dokumentet og den deraf følgende mindre miljøindvirkning (både hvad angår forbrug af papir og det miljøaftryk, der sker i forbindelse med uddeling af post), offeromkostninger og driftsomkostninger; |
| --- | --- | --- |

4.3

Fordelene ved elektronisk fakturering i offentlige indkøbsprocedurer for de kontraherende parter er følgende:

—

dematerialisering af dokumentet og den deraf følgende mindre miljøindvirkning (både hvad angår forbrug af papir og det miljøaftryk, der sker i forbindelse med uddeling af post), offeromkostninger og driftsomkostninger;

| — | lettere adgang til nationale og grænseoverskridende udbud via elektroniske platforme oprettet til det formål og færre vanskeligheder på grund af afstanden til udbudsstedet i eller uden for et land. I den henseende vil standardiseringen i hele EU styrke adgangsmulighederne, og når afstandsaspektet mindskes, vil det fjerne barriererne for deltagelse i udbud; |
| --- | --- |

—

lettere adgang til nationale og grænseoverskridende udbud via elektroniske platforme oprettet til det formål og færre vanskeligheder på grund af afstanden til udbudsstedet i eller uden for et land. I den henseende vil standardiseringen i hele EU styrke adgangsmulighederne, og når afstandsaspektet mindskes, vil det fjerne barriererne for deltagelse i udbud;

| — | mindskelse af omkostningerne ved deltagelse, hvilket gør det muligt at åbne markedet for flere virksomheder, primært SMV. |
| --- | --- |

—

mindskelse af omkostningerne ved deltagelse, hvilket gør det muligt at åbne markedet for flere virksomheder, primært SMV.

| 4.4 | Nogle af fordelene for de ordregivende enheder ved elektronisk fakturering i forbindelse med offentlige indkøb er følgende:






  — | mindskelse af den administrative byrde, offeromkostningerne samt miljøindvirkningen; |
| --- | --- | --- |

4.4

Nogle af fordelene for de ordregivende enheder ved elektronisk fakturering i forbindelse med offentlige indkøb er følgende:

—

mindskelse af den administrative byrde, offeromkostningerne samt miljøindvirkningen;

| — | hurtigere bestilling, behandling af fakturaen og betaling; |
| --- | --- |

—

hurtigere bestilling, behandling af fakturaen og betaling;

| — | øget gennemsigtighed og stringens i offentlige indkøbsprocedurer; |
| --- | --- |

—

øget gennemsigtighed og stringens i offentlige indkøbsprocedurer;

| — | lettere overvågning af procedurerne; |
| --- | --- |

—

lettere overvågning af procedurerne;

| — | øget effektivitet i den offentlige forvaltning, som smitter af på andre områder, hvor procedurerne også dematerialiseres; |
| --- | --- |

—

øget effektivitet i den offentlige forvaltning, som smitter af på andre områder, hvor procedurerne også dematerialiseres;

| — | øget optimering af de finansielle ressourcer, hvilket er absolut nødvendigt i den krise, som Europa befinder sig i. |
| --- | --- |

—

øget optimering af de finansielle ressourcer, hvilket er absolut nødvendigt i den krise, som Europa befinder sig i.

| 4.5 | Blandt ulemperne kan følgende nævnes:






  — | der er allerede investeret store summer fra såvel medlemsstaternes som de økonomiske aktørers side i de forskellige eksisterende systemer. Meget software og tilmed hardware vil formentlig skulle tilpasses, og det kan koste dyrt. I den henseende kan den standardisering, der nu tilstræbes, kun kritiseres for at komme sent med det resultat, at de enkelte medlemsstater er gået deres egne veje; |
| --- | --- | --- |

4.5

Blandt ulemperne kan følgende nævnes:

—

der er allerede investeret store summer fra såvel medlemsstaternes som de økonomiske aktørers side i de forskellige eksisterende systemer. Meget software og tilmed hardware vil formentlig skulle tilpasses, og det kan koste dyrt. I den henseende kan den standardisering, der nu tilstræbes, kun kritiseres for at komme sent med det resultat, at de enkelte medlemsstater er gået deres egne veje;

| — | de udvekslede datas sikkerhed, for trods den betydelige stigning i platformenes driftssikkerhed er der fortsat risiko for datalækage; |
| --- | --- |

—

de udvekslede datas sikkerhed, for trods den betydelige stigning i platformenes driftssikkerhed er der fortsat risiko for datalækage;

| — | i visse tilfælde afhængighed af tjenester leveret af tredjeparter, dvs. teleoperatører og forvaltere af elektroniske platforme; |
| --- | --- |

—

i visse tilfælde afhængighed af tjenester leveret af tredjeparter, dvs. teleoperatører og forvaltere af elektroniske platforme;

| — | derudover kan det i forbindelse med potentielle ulemper ved elektronisk fakturering også nævnes, at udbredelsen heraf kan føre til øgede adgangsvanskeligheder for handicappede i tilfælde af, at der ikke tages hensyn til deres særlige behov, og derfor skal man sikre sig universel adgang, lige muligheder og ikke-forskelsbehandling af handicappede. |
| --- | --- |

—

derudover kan det i forbindelse med potentielle ulemper ved elektronisk fakturering også nævnes, at udbredelsen heraf kan føre til øgede adgangsvanskeligheder for handicappede i tilfælde af, at der ikke tages hensyn til deres særlige behov, og derfor skal man sikre sig universel adgang, lige muligheder og ikke-forskelsbehandling af handicappede.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2010) 712 final.

1

(2)  EUT C 318 af 29.10.2011, s. 105.

2

(3)  EUT C 318 af 29.10.2011, s. 105 (den danske udgave er endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  Offentlige e-indkøb. (Se side 96 i denne EUT).

4

(5)  Grant Agreement nummer: 224974.

5

(6)  EUT C 318 af 29.10.2011, s. 105.

6

(7)  SEC(2010) 1214 final.

7

(8)  COM(2010) 571 final.

8

(9)  Med den "semantiske datamodel" forstås "et struktureret og logisk indbyrdes forbundet sæt termer og betydninger, der specificerer det udvekslede indhold i de elektroniske fakturaer".

9

(10)  Med "kernefaktura" forstås "en undergruppe af oplysninger i en elektronisk faktura, der er vigtige for at sikre den tværnationale interoperabilitet, herunder de nødvendige oplysninger, der sikrer overholdelsen af lovbestemmelserne".

10

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/83 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/83

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om visse bestemmelser om søgsmål i henhold til national ret angående erstatning for overtrædelser af medlemsstaternes og Den Europæiske Unions konkurrenceregler«

COM(2013) 404 final — 2013/0185 (COD)

og om »Meddelelse fra Kommissionen om tabsopgørelse i erstatningssøgsmål efter overtrædelser af artikel 101 eller 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde C(2013) 3440«

2014/C 67/16

Ordfører: Reine-Claude MADER

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 1. juli og den 8. juli 2013 under henvisning til artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om visse bestemmelser om søgsmål i henhold til national ret angående erstatning for overtrædelser af medlemsstaternes og Den Europæiske Unions konkurrenceregler"

COM(2013) 404 final — 2013/0185 (COD).

Kommissionen besluttede den 8. maj 2013 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Meddelelse fra Kommissionen om tabsopgørelse i erstatningssøgsmål efter overtrædelser af artikel 101 eller 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde"

C(2013) 3440.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 2. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 133 stemmer for, 1 imod og 4 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

1.1   Overordnede konklusioner

| 1.1.1 | Manglen på fyldestgørende nationale regler til regulering af erstatningssøgsmål, men også forskellene mellem de nationale lovgivninger skaber en situation, hvor der er ulighed, ikke kun mellem ofrene for overtrædelser af konkurrencereglerne, men også mellem dem, der overtræder reglerne. |
| --- | --- |

1.1.1

Manglen på fyldestgørende nationale regler til regulering af erstatningssøgsmål, men også forskellene mellem de nationale lovgivninger skaber en situation, hvor der er ulighed, ikke kun mellem ofrene for overtrædelser af konkurrencereglerne, men også mellem dem, der overtræder reglerne.

| 1.1.2 | Dette kan i øvrigt medføre en konkurrencemæssig fordel for virksomheder, der har overtrådt artikel 101 eller 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), men som ikke har hjemsted eller ikke er aktive i en af de "gunstige" medlemsstater. |
| --- | --- |

1.1.2

Dette kan i øvrigt medføre en konkurrencemæssig fordel for virksomheder, der har overtrådt artikel 101 eller 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), men som ikke har hjemsted eller ikke er aktive i en af de "gunstige" medlemsstater.

| 1.1.3 | De forskellige ansvarsordninger påvirker konkurrencen negativt og er til hinder for et velfungerende indre marked. |
| --- | --- |

1.1.3

De forskellige ansvarsordninger påvirker konkurrencen negativt og er til hinder for et velfungerende indre marked.

| 1.1.4 | EØSU glæder sig derfor over, at Kommissionen foreslår at lette adgangen til domstolsprøvelse og give ofrene mulighed for at opnå erstatning. |
| --- | --- |

1.1.4

EØSU glæder sig derfor over, at Kommissionen foreslår at lette adgangen til domstolsprøvelse og give ofrene mulighed for at opnå erstatning.

| 1.1.5 | Udvalget mener imidlertid, at teksten i for høj grad beskytter de virksomheders interesser, som deltager i bødenedsættelsesordninger, hvilket sker på de skadelidtes bekostning. Visse af direktivforslagets bestemmelser hæmmer ofrenes handlemuligheder, da de bygger på tanken om, at de virksomheder, som ønsker at deltage i en bødenedsættelsesordning, skal nyde omfattende beskyttelse mod erstatningssøgsmål. |
| --- | --- |

1.1.5

Udvalget mener imidlertid, at teksten i for høj grad beskytter de virksomheders interesser, som deltager i bødenedsættelsesordninger, hvilket sker på de skadelidtes bekostning. Visse af direktivforslagets bestemmelser hæmmer ofrenes handlemuligheder, da de bygger på tanken om, at de virksomheder, som ønsker at deltage i en bødenedsættelsesordning, skal nyde omfattende beskyttelse mod erstatningssøgsmål.

| 1.1.6 | Endelig er der behov for en tilnærmelse af direktivforslaget og "Kommissionens henstilling om fælles principper for kollektive retsmidler i medlemsstaterne til opnåelse af pålæg, forbud eller erstatning i forbindelse med tilsidesættelse af rettigheder i henhold til EU-retten" (1), da begge tekster fastslår, at alle medlemsstaterne bør indføre kollektive retsmidler på nationalt plan, ikke mindst for så vidt angår erstatningssøgsmål. |
| --- | --- |

1.1.6

Endelig er der behov for en tilnærmelse af direktivforslaget og "Kommissionens henstilling om fælles principper for kollektive retsmidler i medlemsstaterne til opnåelse af pålæg, forbud eller erstatning i forbindelse med tilsidesættelse af rettigheder i henhold til EU-retten" (1), da begge tekster fastslår, at alle medlemsstaterne bør indføre kollektive retsmidler på nationalt plan, ikke mindst for så vidt angår erstatningssøgsmål.

1.2   Anbefalinger vedrørende direktivforslaget

| 1.2.1 | EØSU hilser forslaget til et direktiv om erstatningssøgsmål på konkurrenceområdet velkommen. |
| --- | --- |

1.2.1

EØSU hilser forslaget til et direktiv om erstatningssøgsmål på konkurrenceområdet velkommen.

| 1.2.2 | Efter EØSU's opfattelse er adgang til bevismateriale et væsentligt element for anvendelsen af retsmidler, og udvalget bifalder de foranstaltninger, Kommissionen foreslår med henblik på at give rimelig adgang, under domstolskontrol, til oplysninger, der er relevante og nødvendige for søgsmålet. |
| --- | --- |

1.2.2

Efter EØSU's opfattelse er adgang til bevismateriale et væsentligt element for anvendelsen af retsmidler, og udvalget bifalder de foranstaltninger, Kommissionen foreslår med henblik på at give rimelig adgang, under domstolskontrol, til oplysninger, der er relevante og nødvendige for søgsmålet.

| 1.2.3 | Udvalget støtter i lighed med Kommissionen bødenedsættelsesordningerne, som giver mulighed for at afsløre en lang række lovovertrædelser. Udvalget mener ikke, at der er nogen grund til at afskrække virksomhederne fra at samarbejde, selvom disse ordninger dog ikke bør beskytte virksomhederne mere end strengt nødvendigt. De skal navnlig ikke fritages fra at betale erstatning til ofrene. |
| --- | --- |

1.2.3

Udvalget støtter i lighed med Kommissionen bødenedsættelsesordningerne, som giver mulighed for at afsløre en lang række lovovertrædelser. Udvalget mener ikke, at der er nogen grund til at afskrække virksomhederne fra at samarbejde, selvom disse ordninger dog ikke bør beskytte virksomhederne mere end strengt nødvendigt. De skal navnlig ikke fritages fra at betale erstatning til ofrene.

| 1.2.4 | EØSU støtter bestemmelsen om, at en endelig afgørelse truffet af en national konkurrencemyndighed eller prøvelsesinstans ikke kan anfægtes af de domstole, for hvilke erstatningssøgsmålet er blevet indbragt. |
| --- | --- |

1.2.4

EØSU støtter bestemmelsen om, at en endelig afgørelse truffet af en national konkurrencemyndighed eller prøvelsesinstans ikke kan anfægtes af de domstole, for hvilke erstatningssøgsmålet er blevet indbragt.

| 1.2.5 | Ligeledes bifalder udvalget, at Kommissionens forslag om, fra hvilket tidspunkt forældelsesfristen begynder at løbe, tager hensyn til de anbefalinger, som udvalget fremsatte i sin udtalelse om hvidbogen. EØSU støtter også bestemmelserne om suspension af fristerne, hvis sagen forelægges for en national konkurrencemyndighed. |
| --- | --- |

1.2.5

Ligeledes bifalder udvalget, at Kommissionens forslag om, fra hvilket tidspunkt forældelsesfristen begynder at løbe, tager hensyn til de anbefalinger, som udvalget fremsatte i sin udtalelse om hvidbogen. EØSU støtter også bestemmelserne om suspension af fristerne, hvis sagen forelægges for en national konkurrencemyndighed.

| 1.2.6 | EØSU har taget princippet om solidarisk hæftelse og om vilkårene for bødenedsættelsesordninger til efterretning. Udvalget stiller sig dog tvivlende over for disses praktiske gennemførlighed, bl.a. fordi der vil opstå problemer med at afgøre, hvor stort et ansvar den enkelte virksomhed bærer. |
| --- | --- |

1.2.6

EØSU har taget princippet om solidarisk hæftelse og om vilkårene for bødenedsættelsesordninger til efterretning. Udvalget stiller sig dog tvivlende over for disses praktiske gennemførlighed, bl.a. fordi der vil opstå problemer med at afgøre, hvor stort et ansvar den enkelte virksomhed bærer.

| 1.2.7 | EØSU mener, det er vigtigt at undgå situationer, som kan føre til en uberettiget berigelse. Udvalget glæder sig derfor over bestemmelserne om overvæltning af overpriser, som gør det muligt at sikre, at erstatningen betales til den person, som reelt har lidt et tab, og i væsentlig grad øger forbrugernes og de små virksomheders muligheder for at opnå erstatning for den skade, de har lidt. |
| --- | --- |

1.2.7

EØSU mener, det er vigtigt at undgå situationer, som kan føre til en uberettiget berigelse. Udvalget glæder sig derfor over bestemmelserne om overvæltning af overpriser, som gør det muligt at sikre, at erstatningen betales til den person, som reelt har lidt et tab, og i væsentlig grad øger forbrugernes og de små virksomheders muligheder for at opnå erstatning for den skade, de har lidt.

| 1.2.8 | EØSU er enig med Kommissionen i, at der kan være visse fordele forbundet med udenretslige tvistbilæggelser, forudsat at de er af høj kvalitet, uafhængige og forbliver frivillige. Udvalget mener i øvrigt kun, at alternative ordninger for bilæggelse af tvister kan fremstå som en troværdig løsning for ofrene, hvis der findes effektive retlige klagemekanismer, bl.a. kollektive søgsmål. |
| --- | --- |

1.2.8

EØSU er enig med Kommissionen i, at der kan være visse fordele forbundet med udenretslige tvistbilæggelser, forudsat at de er af høj kvalitet, uafhængige og forbliver frivillige. Udvalget mener i øvrigt kun, at alternative ordninger for bilæggelse af tvister kan fremstå som en troværdig løsning for ofrene, hvis der findes effektive retlige klagemekanismer, bl.a. kollektive søgsmål.

| 1.2.9 | Der er behov for en tilnærmelse mellem direktivforslaget og henstillingen om kollektive retsmidler, da begge tekster fastslår, at medlemsstaterne bør indføre kollektive retsmidler på nationalt plan, ikke mindst for så vidt angår erstatningssøgsmål.
  I den forbindelse beklager udvalget, at indførelsen af ordninger for kollektive søgsmål på konkurrenceområdet, som ville have været et effektivt redskab for forbrugerne, er blevet udskilt og henvist til en henstilling, som opfordrer medlemsstaterne til at indføre kollektive retsmidler, men som ikke har nogen bindende virkning. |
| --- | --- |

1.2.9

Der er behov for en tilnærmelse mellem direktivforslaget og henstillingen om kollektive retsmidler, da begge tekster fastslår, at medlemsstaterne bør indføre kollektive retsmidler på nationalt plan, ikke mindst for så vidt angår erstatningssøgsmål.

I den forbindelse beklager udvalget, at indførelsen af ordninger for kollektive søgsmål på konkurrenceområdet, som ville have været et effektivt redskab for forbrugerne, er blevet udskilt og henvist til en henstilling, som opfordrer medlemsstaterne til at indføre kollektive retsmidler, men som ikke har nogen bindende virkning.

1.3   Anbefalinger vedrørende meddelelsen

| 1.3.1 | EØSU bifalder meddelelsen om opgørelse af det tab, ofrene for overtrædelser af konkurrencereglerne, har lidt. |
| --- | --- |

1.3.1

EØSU bifalder meddelelsen om opgørelse af det tab, ofrene for overtrædelser af konkurrencereglerne, har lidt.

| 1.3.2 | Efter udvalgets opfattelse er retten til erstatning for det samlede tab forårsaget af overtrædelse af konkurrencereglerne en grundlæggende ret, og erstatningssøgsmål er et nyttigt supplement til det offentliges og de nationale konkurrencemyndigheders indgriben. |
| --- | --- |

1.3.2

Efter udvalgets opfattelse er retten til erstatning for det samlede tab forårsaget af overtrædelse af konkurrencereglerne en grundlæggende ret, og erstatningssøgsmål er et nyttigt supplement til det offentliges og de nationale konkurrencemyndigheders indgriben.

| 1.3.3 | Endelig er udvalget enig med Kommissionen i, at det kan være særdeles svært at opgøre tabet. Efter EØSU's mening burde retningslinjerne i den vejledning, der er vedlagt meddelelsen, være en nyttig hjælp for domstole og parter, samtidig med at man sikrer den nationale domstols uafhængighed med hensyn til de gældende nationale regler. |
| --- | --- |

1.3.3

Endelig er udvalget enig med Kommissionen i, at det kan være særdeles svært at opgøre tabet. Efter EØSU's mening burde retningslinjerne i den vejledning, der er vedlagt meddelelsen, være en nyttig hjælp for domstole og parter, samtidig med at man sikrer den nationale domstols uafhængighed med hensyn til de gældende nationale regler.

2.   Kommissionens forslag

2.1   Direktivforslaget

| 2.1.1 | Efter en særdeles omfattende høringsprocedure (2) fremlagde Kommissionen den 11. juni 2013 et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om visse bestemmelser om søgsmål i henhold til national ret angående erstatning for overtrædelser af medlemsstaternes og Den Europæiske Unions konkurrenceregler. |
| --- | --- |

2.1.1

Efter en særdeles omfattende høringsprocedure (2) fremlagde Kommissionen den 11. juni 2013 et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om visse bestemmelser om søgsmål i henhold til national ret angående erstatning for overtrædelser af medlemsstaternes og Den Europæiske Unions konkurrenceregler.

| 2.1.2 | Kommissionens mål er at sikre, at artikel 101 og 102 og de nationale konkurrencelovgivninger får fuld virkning, så alle - såvel private parter, herunder forbrugere og virksomheder, som offentlige myndigheder - kan rejse erstatningskrav for det tab, de har lidt som følge af overtrædelse af konkurrencereglerne, uanset hvilken form for tab, der er tale om. |
| --- | --- |

2.1.2

Kommissionens mål er at sikre, at artikel 101 og 102 og de nationale konkurrencelovgivninger får fuld virkning, så alle - såvel private parter, herunder forbrugere og virksomheder, som offentlige myndigheder - kan rejse erstatningskrav for det tab, de har lidt som følge af overtrædelse af konkurrencereglerne, uanset hvilken form for tab, der er tale om.

| 2.1.3 | Kommissionen peger på, at kombinationen af offentlig og privat retsforfølgning er nødvendig for håndhævelsen af EU's konkurrenceregler, og at disse to supplerer hinanden. |
| --- | --- |

2.1.3

Kommissionen peger på, at kombinationen af offentlig og privat retsforfølgning er nødvendig for håndhævelsen af EU's konkurrenceregler, og at disse to supplerer hinanden.

| 2.1.4 | Den understreger, at der på nuværende tidspunkt findes en lang række barrierer samt en vis retsusikkerhed, der ikke mindst skyldes forskellene på reglerne i de forskellige medlemsstater, hvilket påvirker lovgivningens effektivitet og markedets funktion i negativ retning. |
| --- | --- |

2.1.4

Den understreger, at der på nuværende tidspunkt findes en lang række barrierer samt en vis retsusikkerhed, der ikke mindst skyldes forskellene på reglerne i de forskellige medlemsstater, hvilket påvirker lovgivningens effektivitet og markedets funktion i negativ retning.

| 2.1.5 | For at udjævne forskellene mellem medlemsstaterne for så vidt angår niveauet af retsbeskyttelse af rettigheder, der er sikret i traktaten, og råde bod på, at der i visse lande mangler en effektiv ramme for erstatning til ofre for overtrædelser af traktatens artikel 101 og 102, foreslår Kommissionen, at der fastsættes fælles standarder med det formål at:






  — | forbedre adgangen til bevismateriale i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og under hensyntagen til de særlige forhold, der gør sig gældende for bødenedsættelsesordningerne og forligsprocedurerne, som Kommissionen understreger betydningen af; |
| --- | --- | --- |

2.1.5

For at udjævne forskellene mellem medlemsstaterne for så vidt angår niveauet af retsbeskyttelse af rettigheder, der er sikret i traktaten, og råde bod på, at der i visse lande mangler en effektiv ramme for erstatning til ofre for overtrædelser af traktatens artikel 101 og 102, foreslår Kommissionen, at der fastsættes fælles standarder med det formål at:

—

forbedre adgangen til bevismateriale i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og under hensyntagen til de særlige forhold, der gør sig gældende for bødenedsættelsesordningerne og forligsprocedurerne, som Kommissionen understreger betydningen af;

| — | sørge for, at afgørelser vedrørende overtrædelser, truffet af nationale konkurrencemyndigheder, over for medlemsstaternes domstole automatisk fungerer som bevis for, at der foreligger en overtrædelse; |
| --- | --- |

—

sørge for, at afgørelser vedrørende overtrædelser, truffet af nationale konkurrencemyndigheder, over for medlemsstaternes domstole automatisk fungerer som bevis for, at der foreligger en overtrædelse;

| — | udstede regler om forældelse for at undgå, at fristerne udløber, inden ofrene har haft mulighed for at gøre deres rettigheder gældende; |
| --- | --- |

—

udstede regler om forældelse for at undgå, at fristerne udløber, inden ofrene har haft mulighed for at gøre deres rettigheder gældende;

| — | indføre et solidaritetsprincip for virksomhederne samtidig med at der opretholdes mere gunstige regler i tilfælde af bødenedsættelse eller bødefritagelse for at bibeholde de positive virkninger af samarbejdet; |
| --- | --- |

—

indføre et solidaritetsprincip for virksomhederne samtidig med at der opretholdes mere gunstige regler i tilfælde af bødenedsættelse eller bødefritagelse for at bibeholde de positive virkninger af samarbejdet;

| — | fastsætte regler om overvæltning af overpriser; |
| --- | --- |

—

fastsætte regler om overvæltning af overpriser;

| — | indføre en simpel formodning om skade, når der er tale om et kartel; |
| --- | --- |

—

indføre en simpel formodning om skade, når der er tale om et kartel;

| — | tilskynde til mindelig tvistbilæggelse ved at gøre det muligt at suspendere forældelsesfristen i denne fase. |
| --- | --- |

—

tilskynde til mindelig tvistbilæggelse ved at gøre det muligt at suspendere forældelsesfristen i denne fase.

2.2   Meddelelsen

| 2.2.1 | I meddelelsen anføres det, at artikel 101 og 102 i TEUF indeholder ufravigelige retsprincipper, der skal sikre, at konkurrencen i det indre marked ikke fordrejes. Disse traktatbestemmelser afføder desuden rettigheder for såvel virksomheder som forbrugere og indgår i de garanterede rettigheder i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

2.2.1

I meddelelsen anføres det, at artikel 101 og 102 i TEUF indeholder ufravigelige retsprincipper, der skal sikre, at konkurrencen i det indre marked ikke fordrejes. Disse traktatbestemmelser afføder desuden rettigheder for såvel virksomheder som forbrugere og indgår i de garanterede rettigheder i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

| 2.2.2 | Herefter fokuserer meddelelsen på vanskelighederne med at opgøre tabet i konkurrencesager og på, at ansvaret herfor påhviler de nationale domstole, som dog ikke desto mindre kan hente hjælp i en vejledning udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene. |
| --- | --- |

2.2.2

Herefter fokuserer meddelelsen på vanskelighederne med at opgøre tabet i konkurrencesager og på, at ansvaret herfor påhviler de nationale domstole, som dog ikke desto mindre kan hente hjælp i en vejledning udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene.

| 2.2.3 | Som kronen på værket har Kommissionen nemlig vedlagt meddelelsen en vejledning om tabsopgørelse. |
| --- | --- |

2.2.3

Som kronen på værket har Kommissionen nemlig vedlagt meddelelsen en vejledning om tabsopgørelse.

| 2.2.4 | Denne vejledning er kun til orientering og er på ingen måde bindende for hverken den nationale domstol eller parterne i erstatningssager. Den har til formål at stille oplysninger om de metoder og teknikker, der i dag findes til opgørelse af sådanne skader, til rådighed for de nationale domstole og parterne. |
| --- | --- |

2.2.4

Denne vejledning er kun til orientering og er på ingen måde bindende for hverken den nationale domstol eller parterne i erstatningssager. Den har til formål at stille oplysninger om de metoder og teknikker, der i dag findes til opgørelse af sådanne skader, til rådighed for de nationale domstole og parterne.

3.   Generelle bemærkninger til direktivforslaget

| 3.1 | I sin udtalelse om hvidbogen om erstatningssøgsmål ved overtrædelse af EF’s kartel- og monopolregler understregede EØSU behovet for at træffe foranstaltninger med henblik på at forbedre de retlige betingelser for, at skadelidte kan udøve deres ret til at få erstatning for enhver skade, de har lidt som følge af overtrædelse af kartel- og monopolreglerne. EØSU glæder sig derfor over forslaget, som bidrager til at overvinde de nuværende hindringer. |
| --- | --- |

3.1

I sin udtalelse om hvidbogen om erstatningssøgsmål ved overtrædelse af EF’s kartel- og monopolregler understregede EØSU behovet for at træffe foranstaltninger med henblik på at forbedre de retlige betingelser for, at skadelidte kan udøve deres ret til at få erstatning for enhver skade, de har lidt som følge af overtrædelse af kartel- og monopolreglerne. EØSU glæder sig derfor over forslaget, som bidrager til at overvinde de nuværende hindringer.

| 3.2 | Efter udvalgets opfattelse bør erstatningssøgsmålet fungere som et supplement til de offentlige myndigheders og de nationale konkurrencemyndigheders indgriben, og det vil sandsynligvis få en positiv effekt i form af sin afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

3.2

Efter udvalgets opfattelse bør erstatningssøgsmålet fungere som et supplement til de offentlige myndigheders og de nationale konkurrencemyndigheders indgriben, og det vil sandsynligvis få en positiv effekt i form af sin afskrækkende virkning.

| 3.3 | Udvalget mener, at det at rejse erstatningssøgsmål er en grundlæggende ret for ofrene, som kan være forbrugere og/eller virksomheder, og at det bør føre til erstatning for den samlede skade, der er lidt som følge af overtrædelse af konkurrencereglerne. |
| --- | --- |

3.3

Udvalget mener, at det at rejse erstatningssøgsmål er en grundlæggende ret for ofrene, som kan være forbrugere og/eller virksomheder, og at det bør føre til erstatning for den samlede skade, der er lidt som følge af overtrædelse af konkurrencereglerne.

| 3.4 | Retten til at kræve erstatning for en skade, man har lidt, er da også blevet bekræftet flere gange siden 2001: EU-Domstolen har slået fast, at enhver skal kunne kræve erstatning for en sådan skade (3). Artikel 47 i charteret om grundlæggende rettigheder anerkender endvidere retten til adgang til effektive retsmidler for enhver, hvis rettigheder som sikret af EU-retten er blevet krænket. |
| --- | --- |

3.4

Retten til at kræve erstatning for en skade, man har lidt, er da også blevet bekræftet flere gange siden 2001: EU-Domstolen har slået fast, at enhver skal kunne kræve erstatning for en sådan skade (3). Artikel 47 i charteret om grundlæggende rettigheder anerkender endvidere retten til adgang til effektive retsmidler for enhver, hvis rettigheder som sikret af EU-retten er blevet krænket.

| 3.5 | Udvalget mener i lighed med Kommissionen, at bødenedsættelsesordningerne bidrager til at afsløre en lang række lovovertrædelser, og at der ikke er nogen grund til at afskrække virksomhederne fra at samarbejde. Bødenedsættelsesordningerne bør dog ikke beskytte virksomhederne 100 %, ej heller indskrænke ofrenes ret til at kræve erstatning. |
| --- | --- |

3.5

Udvalget mener i lighed med Kommissionen, at bødenedsættelsesordningerne bidrager til at afsløre en lang række lovovertrædelser, og at der ikke er nogen grund til at afskrække virksomhederne fra at samarbejde. Bødenedsættelsesordningerne bør dog ikke beskytte virksomhederne 100 %, ej heller indskrænke ofrenes ret til at kræve erstatning.

| 3.6 | Udvalget konstaterer, at direktivforslaget suppleres med en henstilling, hvori medlemsstaterne opfordres til at indføre kollektive retsmidler for at sikre deres borgere effektiv adgang til domstolsprøvelse. EØSU beklager, at forslaget ikke behandler indførelsen af en gruppesøgsmålsordning, som er den eneste mekanisme, der kan sikre en helt igennem effektiv klageprocedure. Desuden må man beklage, at adgangen til kollektive retsmidler henvises til en henstilling, der ikke har nogen bindende virkning. EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at lovgive på dette område. |
| --- | --- |

3.6

Udvalget konstaterer, at direktivforslaget suppleres med en henstilling, hvori medlemsstaterne opfordres til at indføre kollektive retsmidler for at sikre deres borgere effektiv adgang til domstolsprøvelse. EØSU beklager, at forslaget ikke behandler indførelsen af en gruppesøgsmålsordning, som er den eneste mekanisme, der kan sikre en helt igennem effektiv klageprocedure. Desuden må man beklage, at adgangen til kollektive retsmidler henvises til en henstilling, der ikke har nogen bindende virkning. EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at lovgive på dette område.

| 3.7 | Endelig er udvalget enig med Kommissionen i, at det kan være særdeles vanskeligt at opgøre tabet. Efter EØSU's mening vil retningslinjerne i vejledningen være en nyttig hjælp for domstole og parter, samtidig med at der fortsat vil være en vis skønsmargen, hvad angår de gældende nationale regler. |
| --- | --- |

3.7

Endelig er udvalget enig med Kommissionen i, at det kan være særdeles vanskeligt at opgøre tabet. Efter EØSU's mening vil retningslinjerne i vejledningen være en nyttig hjælp for domstole og parter, samtidig med at der fortsat vil være en vis skønsmargen, hvad angår de gældende nationale regler.

4.   Særlige bemærkninger til direktivforslaget

4.1   Adgang til bevismateriale

| 4.1.1 | EØSU mener, at adgang til bevismateriale har afgørende betydning, når man skal forberede en sag. |
| --- | --- |

4.1.1

EØSU mener, at adgang til bevismateriale har afgørende betydning, når man skal forberede en sag.

| 4.1.2 | Efter udvalgets opfattelse er det derfor også nødvendigt at sikre adgangen til bevismateriale, således at ofrene har mulighed for at skaffe sig de relevante oplysninger, de har brug for til deres erstatningssøgsmål. |
| --- | --- |

4.1.2

Efter udvalgets opfattelse er det derfor også nødvendigt at sikre adgangen til bevismateriale, således at ofrene har mulighed for at skaffe sig de relevante oplysninger, de har brug for til deres erstatningssøgsmål.

| 4.1.3 | EØSU mener imidlertid, at denne adgang bør forblive under domstolenes kontrol, og at fremlæggelsen af beviser skal ske i et rimeligt omfang med henblik på at beskytte parternes rettigheder. |
| --- | --- |

4.1.3

EØSU mener imidlertid, at denne adgang bør forblive under domstolenes kontrol, og at fremlæggelsen af beviser skal ske i et rimeligt omfang med henblik på at beskytte parternes rettigheder.

| 4.1.4 | I lighed med direktiv 2004/48/EF om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder (4) regulerer direktivforslaget fremlæggelsen af beviser og sikrer, at der i alle medlemsstater er en reel adgang til de beviser, som sagsøgere og/eller sagsøgte har brug for for at bevise deres krav om erstatning og/eller et beslægtet forsvar. |
| --- | --- |

4.1.4

I lighed med direktiv 2004/48/EF om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder (4) regulerer direktivforslaget fremlæggelsen af beviser og sikrer, at der i alle medlemsstater er en reel adgang til de beviser, som sagsøgere og/eller sagsøgte har brug for for at bevise deres krav om erstatning og/eller et beslægtet forsvar.

| 4.1.5 | Denne regulering reducerer den retsusikkerhed, der opstod med Pfleiderer-dommen (5), som slog fast, at det i mangel af EU-bestemmelser om adgang til oplysninger indhentet af en national domstol i forbindelse med en bødenedsættelsesordning tilkommer den nationale domstol at træffe afgørelse, fra sag til sag og i overensstemmelse med den nationale lovgivning, om, under hvilke betingelser det skal tillades eller afvises at fremlægge dokumenter knyttet til bødenedsættelsen for ofrene for overtrædelser af konkurrencereglerne. |
| --- | --- |

4.1.5

Denne regulering reducerer den retsusikkerhed, der opstod med Pfleiderer-dommen (5), som slog fast, at det i mangel af EU-bestemmelser om adgang til oplysninger indhentet af en national domstol i forbindelse med en bødenedsættelsesordning tilkommer den nationale domstol at træffe afgørelse, fra sag til sag og i overensstemmelse med den nationale lovgivning, om, under hvilke betingelser det skal tillades eller afvises at fremlægge dokumenter knyttet til bødenedsættelsen for ofrene for overtrædelser af konkurrencereglerne.

| 4.1.6 | Endelig indeholder direktivforslagets artikel 6 bestemmelser om absolut beskyttelse af virksomhedserklæringer i forbindelse med en ansøgning om bødenedsættelse eller bødefritagelse. Det samme gælder forligsindlæg. |
| --- | --- |

4.1.6

Endelig indeholder direktivforslagets artikel 6 bestemmelser om absolut beskyttelse af virksomhedserklæringer i forbindelse med en ansøgning om bødenedsættelse eller bødefritagelse. Det samme gælder forligsindlæg.

| 4.1.7 | Ligeledes skal der ifølge denne artikel være midlertidig beskyttelse af dokumenter, som parterne udtrykkeligt har udarbejdet i forbindelse med offentlig håndhævelse (parts svar på konkurrencemyndighedens anmodning om oplysninger, klagepunktsmeddelelse), indtil sagen er afsluttet. |
| --- | --- |

4.1.7

Ligeledes skal der ifølge denne artikel være midlertidig beskyttelse af dokumenter, som parterne udtrykkeligt har udarbejdet i forbindelse med offentlig håndhævelse (parts svar på konkurrencemyndighedens anmodning om oplysninger, klagepunktsmeddelelse), indtil sagen er afsluttet.

| 4.1.8 | EØSU bifalder, at det at undlade eller nægte at fremlægge beviser eller at tilintetgøre dem sanktioneres ved hjælp af effektive, hensigtsmæssige og afskrækkende sanktioner. |
| --- | --- |

4.1.8

EØSU bifalder, at det at undlade eller nægte at fremlægge beviser eller at tilintetgøre dem sanktioneres ved hjælp af effektive, hensigtsmæssige og afskrækkende sanktioner.

| 4.1.9 | De handlinger, der er omfattet heraf, angår mere præcist virksomheder, som har været part i en konkurrencemyndigheds sag med hensyn til de forhold, erstatningssøgsmålet vedrører (det objektive element), og/eller som vidste eller med rimelighed burde have vidst, at der var blevet eller ville blive anlagt sag ved den nationale domstol. |
| --- | --- |

4.1.9

De handlinger, der er omfattet heraf, angår mere præcist virksomheder, som har været part i en konkurrencemyndigheds sag med hensyn til de forhold, erstatningssøgsmålet vedrører (det objektive element), og/eller som vidste eller med rimelighed burde have vidst, at der var blevet eller ville blive anlagt sag ved den nationale domstol.

4.2   Retsvirkning af nationale afgørelser: EØSU støtter bestemmelsen om, at en endelig afgørelse truffet af en national konkurrencemyndighed eller prøvelsesinstans ikke kan anfægtes af de domstole, for hvilke erstatningssøgsmålet er blevet indbragt.

4.3   Forældelsesfrister

| 4.3.1 | Efter EØSU's opfattelse er det absolut påkrævet at fastsætte regler om forældelsesfrister for at beskytte ofrenes rettigheder. |
| --- | --- |

4.3.1

Efter EØSU's opfattelse er det absolut påkrævet at fastsætte regler om forældelsesfrister for at beskytte ofrenes rettigheder.

| 4.3.2 | EØSU bifalder også Kommissionens forslag om, fra hvilket tidspunkt forældelsesfristen begynder at løbe, som tager hensyn til de anbefalinger, som udvalget fremsatte i sin udtalelse om hvidbogen. EØSU støtter endvidere bestemmelserne om suspension af fristerne, hvis sagen forelægges for en national konkurrencemyndighed. Disse bestemmelser sikrer således ofrene en effektiv klageadgang. Udvalget mener imidlertid godt, at udsættelsen kunne udvides til to år efter det tidspunkt, hvor afgørelsen om overtrædelse er blevet endelig. |
| --- | --- |

4.3.2

EØSU bifalder også Kommissionens forslag om, fra hvilket tidspunkt forældelsesfristen begynder at løbe, som tager hensyn til de anbefalinger, som udvalget fremsatte i sin udtalelse om hvidbogen. EØSU støtter endvidere bestemmelserne om suspension af fristerne, hvis sagen forelægges for en national konkurrencemyndighed. Disse bestemmelser sikrer således ofrene en effektiv klageadgang. Udvalget mener imidlertid godt, at udsættelsen kunne udvides til to år efter det tidspunkt, hvor afgørelsen om overtrædelse er blevet endelig.

4.4   Ansvar og hæftelse

| 4.4.1 | EØSU tager solidaritetsprincippet, som ikke kan anfægtes, til efterretning. |
| --- | --- |

4.4.1

EØSU tager solidaritetsprincippet, som ikke kan anfægtes, til efterretning.

| 4.4.2 | Dog spørger udvalget sig selv, hvilke metoder der skal anvendes, hvis en af virksomhederne har deltaget i en bødenedsættelsesordning - det kan bl.a. være vanskeligt at finde beviser, fastlægge hver enkelt virksomheds ansvar og vurdere, hvor stort et bidrag de hver især skal betale under hensyn til deres økonomiske formåen. |
| --- | --- |

4.4.2

Dog spørger udvalget sig selv, hvilke metoder der skal anvendes, hvis en af virksomhederne har deltaget i en bødenedsættelsesordning - det kan bl.a. være vanskeligt at finde beviser, fastlægge hver enkelt virksomheds ansvar og vurdere, hvor stort et bidrag de hver især skal betale under hensyn til deres økonomiske formåen.

4.5   Overvæltning af overpriser

| 4.5.1 | EØSU glæder sig over, at direktivforslaget indeholder bestemmelser om overvæltning af overpriser, som skyldes svigagtig praksis. Udvalget mener nemlig, det er vigtigt at undgå situationer, som kan føre til uberettiget berigelse. |
| --- | --- |

4.5.1

EØSU glæder sig over, at direktivforslaget indeholder bestemmelser om overvæltning af overpriser, som skyldes svigagtig praksis. Udvalget mener nemlig, det er vigtigt at undgå situationer, som kan føre til uberettiget berigelse.

| 4.5.2 | Efter udvalgets opfattelse er formodningen i artikel 13 vedrørende indirekte aftagere et vigtigt middel til at sikre, at erstatningen betales til den person, som reelt har lidt et tab. Den øger således væsentligt forbrugernes og de små virksomheders muligheder for at opnå erstatning for den skade, de har lidt. |
| --- | --- |

4.5.2

Efter udvalgets opfattelse er formodningen i artikel 13 vedrørende indirekte aftagere et vigtigt middel til at sikre, at erstatningen betales til den person, som reelt har lidt et tab. Den øger således væsentligt forbrugernes og de små virksomheders muligheder for at opnå erstatning for den skade, de har lidt.

| 4.5.3 | EØSU støtter princippet om ret til fuld erstatning for den lidte skade, således som det defineres i artikel 2, og som der igen mindes om i artikel 14. |
| --- | --- |

4.5.3

EØSU støtter princippet om ret til fuld erstatning for den lidte skade, således som det defineres i artikel 2, og som der igen mindes om i artikel 14.

4.6   Tabsopgørelse

| 4.6.1 | EØSU støtter princippet om formodning om skade, når der er tale om kartelvirksomhed, for så vidt som denne formodning fjerner en af hindringerne for erstatningssøgsmål, samtidig med at den virksomhed, der har begået overtrædelsen, bevarer sine rettigheder. |
| --- | --- |

4.6.1

EØSU støtter princippet om formodning om skade, når der er tale om kartelvirksomhed, for så vidt som denne formodning fjerner en af hindringerne for erstatningssøgsmål, samtidig med at den virksomhed, der har begået overtrædelsen, bevarer sine rettigheder.

| 4.6.2 | Udvalget mener, at forenklingen af fremlæggelsen af bevismateriale bør være så tilpas omfattende, at den ikke virker som en bremse for anlæggelse af erstatningssager, da det altid vil være svært at føre bevis i konkurrencesager. |
| --- | --- |

4.6.2

Udvalget mener, at forenklingen af fremlæggelsen af bevismateriale bør være så tilpas omfattende, at den ikke virker som en bremse for anlæggelse af erstatningssager, da det altid vil være svært at føre bevis i konkurrencesager.

| 4.6.3 | EØSU bakker op om, at der stilles en vejledning til rådighed (som ledsager meddelelsen), da den bl.a. giver de berørte parter en vis sikkerhed med hensyn til fastsættelsen af skadeserstatningens størrelse. |
| --- | --- |

4.6.3

EØSU bakker op om, at der stilles en vejledning til rådighed (som ledsager meddelelsen), da den bl.a. giver de berørte parter en vis sikkerhed med hensyn til fastsættelsen af skadeserstatningens størrelse.

4.7   Mindelig tvistbilæggelse

| 4.7.1 | EØSU bemærker, at der ifølge Kommissionen kan være visse fordele forbundet med forlig, hvor man kan nå frem til en rimelig løsning med lavere omkostninger. Endvidere bifalder udvalget de foreslåede bestemmelser om suspension af forældelsesfristerne og om virkningen af forlig på sagsanlæg, som vil være en tilskyndelse til at anvende disse ordninger. |
| --- | --- |

4.7.1

EØSU bemærker, at der ifølge Kommissionen kan være visse fordele forbundet med forlig, hvor man kan nå frem til en rimelig løsning med lavere omkostninger. Endvidere bifalder udvalget de foreslåede bestemmelser om suspension af forældelsesfristerne og om virkningen af forlig på sagsanlæg, som vil være en tilskyndelse til at anvende disse ordninger.

| 4.7.2 | EØSU minder dog om, at en forudsætning for, at udvalget støtter disse ordninger er, at de er af høj kvalitet, uafhængige og forbliver frivillige, således at adgangen til sagsanlæg på ingen måde begrænses. |
| --- | --- |

4.7.2

EØSU minder dog om, at en forudsætning for, at udvalget støtter disse ordninger er, at de er af høj kvalitet, uafhængige og forbliver frivillige, således at adgangen til sagsanlæg på ingen måde begrænses.

| 4.7.3 | Som EØSU understregede i sin udtalelse om hvidbogen, mener udvalget i øvrigt kun, at alternative ordninger for bilæggelse af tvister kan fremstå som en troværdig løsning for ofrene, hvis der findes effektive retlige klagemekanismer, bl.a. kollektive søgsmål. |
| --- | --- |

4.7.3

Som EØSU understregede i sin udtalelse om hvidbogen, mener udvalget i øvrigt kun, at alternative ordninger for bilæggelse af tvister kan fremstå som en troværdig løsning for ofrene, hvis der findes effektive retlige klagemekanismer, bl.a. kollektive søgsmål.

4.8   Evaluering: Udvalget støtter Kommissionens tanke om en evaluering, således at man kan lære af erfaringerne og i givet fald træffe de nødvendige foranstaltninger.

5.   Bemærkninger til meddelelsen

| 5.1 | Et offer for en overtrædelse af konkurrencereglerne, som fremsætter krav om erstatning for sit tab, kan risikere at stå over for en lang række forhindringer som følge af forskellene mellem de nationale regler og procedurer i forbindelse med tabsopgørelse. |
| --- | --- |

5.1

Et offer for en overtrædelse af konkurrencereglerne, som fremsætter krav om erstatning for sit tab, kan risikere at stå over for en lang række forhindringer som følge af forskellene mellem de nationale regler og procedurer i forbindelse med tabsopgørelse.

| 5.2 | Retten til en effektiv klageadgang bør ikke besværliggøres af urimelige forhindringer oven i de problemer, der er forbundet med opgørelsen af skaden i konkurrencesager. Det er faktisk umuligt præcist at afgøre, hvordan markedsaktørernes vilkår og adfærd ville have udviklet sig, hvis overtrædelsen ikke var blevet begået. Det eneste, man kan gøre, er at foretage et rimeligt skøn over, hvordan situationen ville have set ud uden overtrædelsen. |
| --- | --- |

5.2

Retten til en effektiv klageadgang bør ikke besværliggøres af urimelige forhindringer oven i de problemer, der er forbundet med opgørelsen af skaden i konkurrencesager. Det er faktisk umuligt præcist at afgøre, hvordan markedsaktørernes vilkår og adfærd ville have udviklet sig, hvis overtrædelsen ikke var blevet begået. Det eneste, man kan gøre, er at foretage et rimeligt skøn over, hvordan situationen ville have set ud uden overtrædelsen.

| 5.3 | Derfor vil vejledningen efter EØSU's opfattelse kunne være et nyttigt værktøj for de nationale dommere, hvis uafhængighed ikke anfægtes af vejledningen, som kun er til orientering og ikke har nogen bindende virkning. |
| --- | --- |

5.3

Derfor vil vejledningen efter EØSU's opfattelse kunne være et nyttigt værktøj for de nationale dommere, hvis uafhængighed ikke anfægtes af vejledningen, som kun er til orientering og ikke har nogen bindende virkning.

| 5.4 | Under alle omstændigheder er det den gældende lov, som afgør, hvilken metode der skal anvendes til at opgøre skadens omfang under hensyntagen til en given sags specifikke omstændigheder. |
| --- | --- |

5.4

Under alle omstændigheder er det den gældende lov, som afgør, hvilken metode der skal anvendes til at opgøre skadens omfang under hensyntagen til en given sags specifikke omstændigheder.

| 5.5 | Den domstol, for hvilken sagen er indbragt, skal desuden tage højde for de foreliggende oplysninger, de ressourcer i form af økonomiske midler og tid, den har til sin rådighed, samt vurdere sammenhængen mellem disse og størrelsen af den erstatning, offeret kræver. |
| --- | --- |

5.5

Den domstol, for hvilken sagen er indbragt, skal desuden tage højde for de foreliggende oplysninger, de ressourcer i form af økonomiske midler og tid, den har til sin rådighed, samt vurdere sammenhængen mellem disse og størrelsen af den erstatning, offeret kræver.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT L 201 af 26.7.2013, s. 60.

1

(2)  Høringer om grønbogen fra 2005 og hvidbogen fra 2008.

2

(3)  Sag C-453/99 (Courage mod Crehan) og forenede sager C-295 til 298/04 (Manfredi, Cannito, Tricarico og Murgolo).

3

(4)  EUT L 195 af 2.6.2004, s. 16.

4

(5)  Sag C-360/09.

5

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/88 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/88

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Copernicusprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 911/2010«

COM(2013) 312 final — 2013/0164 (COD)

2014/C 67/17

Ordfører: Edgardo Maria IOZIA

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede hhv. den 1. juli 2013 og den 6. september 2013 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Copernicusprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 911/2010"

COM(2013) 312 final — 2013/0164 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 2. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 144 stemmer for, 1 imod og 3 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU bifalder forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Copernicusprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 911/2010, omend det er et år forsinket i forhold til den optimale køreplan for programmet, der blev fastlagt i 2011. |
| --- | --- |

1.1

EØSU bifalder forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Copernicusprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 911/2010, omend det er et år forsinket i forhold til den optimale køreplan for programmet, der blev fastlagt i 2011.

| 1.2 | EØSU glæder sig over, at dets faste støtte til medtagelsen af GMES – nu omdøbt Copernicus – i den flerårige finansielle ramme, vandt gehør i medlemsstaterne og i Europa-Parlamentet, således at det har været muligt at gennemføre programmet, som dog blev beskåret med ikke mindre end 2 milliarder euro i forhold til det oprindelige overslag. Denne nedskæring kan meget vel sætte hele programmet over styr. Kommissionen har udvist føjelighed ved så radikalt at skifte mening. |
| --- | --- |

1.2

EØSU glæder sig over, at dets faste støtte til medtagelsen af GMES – nu omdøbt Copernicus – i den flerårige finansielle ramme, vandt gehør i medlemsstaterne og i Europa-Parlamentet, således at det har været muligt at gennemføre programmet, som dog blev beskåret med ikke mindre end 2 milliarder euro i forhold til det oprindelige overslag. Denne nedskæring kan meget vel sætte hele programmet over styr. Kommissionen har udvist føjelighed ved så radikalt at skifte mening.

| 1.3 | EØSU understreger sin kraftige og overbeviste støtte til Den Europæiske Unions rumprogrammer: Galileo og Copernicus, flagskibsprogrammer i Horisont 2020-programmet, som er udtryk for innovationskapacitet og teknologisk udvikling og gør det muligt at bevare den europæiske rumindustris førende position i forhold til de internationale konkurrenter. De bidrager også til at skabe et gunstigt miljø for kvalitetsbeskæftigelse baseret på viden og forskning. |
| --- | --- |

1.3

EØSU understreger sin kraftige og overbeviste støtte til Den Europæiske Unions rumprogrammer: Galileo og Copernicus, flagskibsprogrammer i Horisont 2020-programmet, som er udtryk for innovationskapacitet og teknologisk udvikling og gør det muligt at bevare den europæiske rumindustris førende position i forhold til de internationale konkurrenter. De bidrager også til at skabe et gunstigt miljø for kvalitetsbeskæftigelse baseret på viden og forskning.

| 1.4 | EØSU opfordrer Kommissionen til her få måneder før opsendelsen af den første satellit i Sentinel-konstellationen klart at fastlægge styringen af Copernicusprogrammet, som i dag ikke er nem at forstå. Efter EØSU's mening bør de to vigtigste aktører i den europæiske rumpolitik, ESA og EUMETSAT, inddrages klart i forvaltningen af rumprogrammerne og de meteorologiske programmer og i den samlede forvaltning af programmet. Dette fremgår ikke klart af Kommissionens betragtninger. Artikel 12, stk. 4 og 5, i forslaget til forordning bør ændres fra en tøvende (kan...overdrage) til en assertiv formulering (overdrager). |
| --- | --- |

1.4

EØSU opfordrer Kommissionen til her få måneder før opsendelsen af den første satellit i Sentinel-konstellationen klart at fastlægge styringen af Copernicusprogrammet, som i dag ikke er nem at forstå. Efter EØSU's mening bør de to vigtigste aktører i den europæiske rumpolitik, ESA og EUMETSAT, inddrages klart i forvaltningen af rumprogrammerne og de meteorologiske programmer og i den samlede forvaltning af programmet. Dette fremgår ikke klart af Kommissionens betragtninger. Artikel 12, stk. 4 og 5, i forslaget til forordning bør ændres fra en tøvende (kan...overdrage) til en assertiv formulering (overdrager).

| 1.5 | EØSU udtrykker som ved utallige andre lejligheder foruroligelse over anvendelsen af delegerede retsakter, som ikke til punkt og prikke overholder bestemmelserne i TEUF om, at der kun må gøres brug af delegationsbeføjelsen for en begrænset periode og vedrørende ikke-væsentlige aktiviteter. Sådanne delegerede retsakter bør ledsages af en udførlig begrundelse, således at alle berørte parter har en klar referenceramme. |
| --- | --- |

1.5

EØSU udtrykker som ved utallige andre lejligheder foruroligelse over anvendelsen af delegerede retsakter, som ikke til punkt og prikke overholder bestemmelserne i TEUF om, at der kun må gøres brug af delegationsbeføjelsen for en begrænset periode og vedrørende ikke-væsentlige aktiviteter. Sådanne delegerede retsakter bør ledsages af en udførlig begrundelse, således at alle berørte parter har en klar referenceramme.

| 1.6 | EØSU opfordrer til at udforme detaljerede udbudsregler, som fastlægger betingelserne for virksomheders deltagelse i de programlagte aktiviteter under Copernicusprogrammet. Sådanne regler bør tage behørigt hensyn til små og mellemstore virksomheders behov i medfør af de forpligtelser, der følger af "Small Business Act" (SBA), og af de tilsagn om udvikling af det indre marked, der følger af retsakten for det indre marked (SMA). Det er yderst vigtigt at råde over klare og stabile lovrammer for private investeringer. |
| --- | --- |

1.6

EØSU opfordrer til at udforme detaljerede udbudsregler, som fastlægger betingelserne for virksomheders deltagelse i de programlagte aktiviteter under Copernicusprogrammet. Sådanne regler bør tage behørigt hensyn til små og mellemstore virksomheders behov i medfør af de forpligtelser, der følger af "Small Business Act" (SBA), og af de tilsagn om udvikling af det indre marked, der følger af retsakten for det indre marked (SMA). Det er yderst vigtigt at råde over klare og stabile lovrammer for private investeringer.

| 1.7 | EØSU er enigt i evalueringen af det økonomiske potentiale, som Copernicusprogrammet kan udvikle, og dets overensstemmelse med målene for Europa 2020-strategien og håber på en hurtig vedtagelse af den foreliggende forordning, så de aktiviteter, der er budgetteret med i den flerårige finansielle ramme, kan sættes i værk fra januar 2014. EØSU ønsker en styrkelse af støtteforanstaltningerne til programmets downstream-tjenester, som nu er klart defineret i målene, men ikke klart omfattet af instrumenterne, som bør nedfældes i forordningen med overdragelse af et specifikt ansvar til Kommissionen. |
| --- | --- |

1.7

EØSU er enigt i evalueringen af det økonomiske potentiale, som Copernicusprogrammet kan udvikle, og dets overensstemmelse med målene for Europa 2020-strategien og håber på en hurtig vedtagelse af den foreliggende forordning, så de aktiviteter, der er budgetteret med i den flerårige finansielle ramme, kan sættes i værk fra januar 2014. EØSU ønsker en styrkelse af støtteforanstaltningerne til programmets downstream-tjenester, som nu er klart defineret i målene, men ikke klart omfattet af instrumenterne, som bør nedfældes i forordningen med overdragelse af et specifikt ansvar til Kommissionen.

| 1.8 | For at inddrage flest mulige virksomheder anser EØSU det for at være af grundlæggende betydning, at der stilles en platform til rådighed, som effektivt kan sætte gang i investeringer, beskæftigelse og udvikling. I denne forbindelse er det absolut nødvendigt, at de indsamlede data stilles til rådighed for alle europæiske operatører kvit og frit, og der bør efter EØSU's mening indledes forhandlinger med tredjelandene for at få fastlagt en uindskrænket gensidighedsordning med virksomheder i de pågældende lande, som råder over data. I mangel af sådanne aftaler bør der efter EØSU's mening indføres en licensordning for virksomheder i disse lande, så adgangen til Copernicusprogrammet begrænses til væsentlige data. Ordningen med fri adgang bør gælde for alle udviklingslande og i alle nødsituationer. |
| --- | --- |

1.8

For at inddrage flest mulige virksomheder anser EØSU det for at være af grundlæggende betydning, at der stilles en platform til rådighed, som effektivt kan sætte gang i investeringer, beskæftigelse og udvikling. I denne forbindelse er det absolut nødvendigt, at de indsamlede data stilles til rådighed for alle europæiske operatører kvit og frit, og der bør efter EØSU's mening indledes forhandlinger med tredjelandene for at få fastlagt en uindskrænket gensidighedsordning med virksomheder i de pågældende lande, som råder over data. I mangel af sådanne aftaler bør der efter EØSU's mening indføres en licensordning for virksomheder i disse lande, så adgangen til Copernicusprogrammet begrænses til væsentlige data. Ordningen med fri adgang bør gælde for alle udviklingslande og i alle nødsituationer.

| 1.9 | EØSU er enigt i, at Den Europæiske Union overtager ejerskabet af systemet i lyset af Unionens store finansielle bidrag og dataenes følsomhed. Udvalget peger på, at forslaget til forordning ikke specificerer fremgangsmåder, omkostninger og det fremtidige ansvar for forvaltningen af dette ejerskab og afhændingen af det. Efterlyser større klarhed om dette punkt. |
| --- | --- |

1.9

EØSU er enigt i, at Den Europæiske Union overtager ejerskabet af systemet i lyset af Unionens store finansielle bidrag og dataenes følsomhed. Udvalget peger på, at forslaget til forordning ikke specificerer fremgangsmåder, omkostninger og det fremtidige ansvar for forvaltningen af dette ejerskab og afhændingen af det. Efterlyser større klarhed om dette punkt.

| 1.10 | EØSU opfordrer indtrængende alle EU-institutioner og ikke mindst Europa-Parlamentet – som nu kun har få egentlige plenarforsamlinger tilbage før opløsningen med henblik på det kommende valg – til hurtigt at vedtage forordningen med de foreslåede forbedringer og således gøre det muligt at videreføre Copernicusprogrammet. Faren for, at programmet fratages sine midler, er reel og konkret, hvis forordningen ikke bliver vedtaget i tide. |
| --- | --- |

1.10

EØSU opfordrer indtrængende alle EU-institutioner og ikke mindst Europa-Parlamentet – som nu kun har få egentlige plenarforsamlinger tilbage før opløsningen med henblik på det kommende valg – til hurtigt at vedtage forordningen med de foreslåede forbedringer og således gøre det muligt at videreføre Copernicusprogrammet. Faren for, at programmet fratages sine midler, er reel og konkret, hvis forordningen ikke bliver vedtaget i tide.

2.   Indledning

| 2.1 | Denne forordning skaber en passende ramme for styring og finansiering af det europæiske jordovervågningsprogram GMES (Global Monitoring for Environment and Security) og dets første operationelle aktiviteter fra og med 2014. Derfor ophæves forordning (EU) nr. 911/2010 om indførelse af programmet, som udløber med udgangen af 2013. |
| --- | --- |

2.1

Denne forordning skaber en passende ramme for styring og finansiering af det europæiske jordovervågningsprogram GMES (Global Monitoring for Environment and Security) og dets første operationelle aktiviteter fra og med 2014. Derfor ophæves forordning (EU) nr. 911/2010 om indførelse af programmet, som udløber med udgangen af 2013.

| 2.2 | GMES-programmet skifter samtidigt officielt navn til Copernicusprogrammet. |
| --- | --- |

2.2

GMES-programmet skifter samtidigt officielt navn til Copernicusprogrammet.

| 2.3 | Forslaget til ny forordning fra Europa-Parlamentet og Rådet vedrører i henhold til artikel 189 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde følgende centrale aspekter:






  1) | Ændring af navnet til Copernicus. |
| --- | --- | --- |

2.3

Forslaget til ny forordning fra Europa-Parlamentet og Rådet vedrører i henhold til artikel 189 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde følgende centrale aspekter:

1)

Ændring af navnet til Copernicus.

| 2) | Styringen af GMES i den operationelle fase med henblik på at give Kommissionen mulighed for at uddelegere aktiviteter til en række operatører. |
| --- | --- |

2)

Styringen af GMES i den operationelle fase med henblik på at give Kommissionen mulighed for at uddelegere aktiviteter til en række operatører.

| 3) | Finansiering i perioden 2014-2020. |
| --- | --- |

3)

Finansiering i perioden 2014-2020.

| 2.4 | Som nævnt i meddelelsen er "Copernicus [...] opdelt i seks tjenester: Hav-, atmosfære-, land- og klimaændringsovervågning og støtte til beredskaber og sikkerhed. Copernicus anvender data fra satellitter og in situ-sensorer såsom bøjer, balloner eller luftsensorer til at levere rettidige og pålidelige værdiforøgede informationer og prognoser til støtte for f.eks. landbrug og fiskeri, fysisk planlægning og byplanlægning, bekæmpelse af skovbrande, katastrofeberedskaber, søtransport eller overvågning af luftforurening. Copernicus bidrager også til økonomisk stabilitet og vækst ved at fremme de kommercielle applikationer (de såkaldte downstream-tjenester) i mange forskellige sektorer ved en fuldstændig og åben adgang til Copernicusobservationsdata og -informationsprodukter. Copernicus er et af de programmer, der skal gennemføres som led i Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, og det indgik også i det industripolitiske initiativ i Europa 2020, da det understøtter en bred vifte af EU-politikker". |
| --- | --- |

2.4

Som nævnt i meddelelsen er "Copernicus [...] opdelt i seks tjenester: Hav-, atmosfære-, land- og klimaændringsovervågning og støtte til beredskaber og sikkerhed. Copernicus anvender data fra satellitter og in situ-sensorer såsom bøjer, balloner eller luftsensorer til at levere rettidige og pålidelige værdiforøgede informationer og prognoser til støtte for f.eks. landbrug og fiskeri, fysisk planlægning og byplanlægning, bekæmpelse af skovbrande, katastrofeberedskaber, søtransport eller overvågning af luftforurening. Copernicus bidrager også til økonomisk stabilitet og vækst ved at fremme de kommercielle applikationer (de såkaldte downstream-tjenester) i mange forskellige sektorer ved en fuldstændig og åben adgang til Copernicusobservationsdata og -informationsprodukter. Copernicus er et af de programmer, der skal gennemføres som led i Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, og det indgik også i det industripolitiske initiativ i Europa 2020, da det understøtter en bred vifte af EU-politikker".

| 2.5 | Ruminfrastrukturen er hidtil blevet finansieret med omkring 3,2 mia. EUR, som for en stor del (over 60 %) er ydet af ESA, og med EU-midler (omkring 30 %) via det syvende rammeprogram (FP7). |
| --- | --- |

2.5

Ruminfrastrukturen er hidtil blevet finansieret med omkring 3,2 mia. EUR, som for en stor del (over 60 %) er ydet af ESA, og med EU-midler (omkring 30 %) via det syvende rammeprogram (FP7).

| 2.6 | De enkelte medlemsstater kan ikke bære ansvaret for finansieringen af den operationelle fase, der omfatter såvel udnyttelse som fornyelse af ruminfrastrukturen, på grund af de dermed forbundne omkostninger. Derfor overtager EU i medfør af denne forordning ansvaret for den operationelle fase af Copernicus/GMES og dens finansiering med 3 786 mio. EUR (2011-priser). |
| --- | --- |

2.6

De enkelte medlemsstater kan ikke bære ansvaret for finansieringen af den operationelle fase, der omfatter såvel udnyttelse som fornyelse af ruminfrastrukturen, på grund af de dermed forbundne omkostninger. Derfor overtager EU i medfør af denne forordning ansvaret for den operationelle fase af Copernicus/GMES og dens finansiering med 3 786 mio. EUR (2011-priser).

| 2.7 | I sin meddelelse Et budget for Europa 2020 [COM(2011) 500 final af 29.6.2011] foreslog Kommissionen at finansiere GMES uden for den flerårige finansielle ramme (FFR) for perioden fra 2014 til 2020. |
| --- | --- |

2.7

I sin meddelelse Et budget for Europa 2020 [COM(2011) 500 final af 29.6.2011] foreslog Kommissionen at finansiere GMES uden for den flerårige finansielle ramme (FFR) for perioden fra 2014 til 2020.

| 2.8 | EØSU er kategorisk imod Kommissionens forslag om at lægge den nødvendige finansiering til udvikling og gennemførelse af GMES-programmet over i en særlig ekstern fond (1). |
| --- | --- |

2.8

EØSU er kategorisk imod Kommissionens forslag om at lægge den nødvendige finansiering til udvikling og gennemførelse af GMES-programmet over i en særlig ekstern fond (1).

| 2.9 | Dette oprindelige finansieringsforslag blev afvist af Parlamentet i dets beslutning P7_TA(2012)0062 af 16. februar 2012. I Rådets konklusioner af 7-8. februar 2013 om FFR forventes det, at programmet finansieres under underudgiftsområde 1a med et maksimalt niveau for forpligtelserne på 3 786 mio. EUR (2011-priser), og at dette fastsættes i FFR-forordningen. |
| --- | --- |

2.9

Dette oprindelige finansieringsforslag blev afvist af Parlamentet i dets beslutning P7_TA(2012)0062 af 16. februar 2012. I Rådets konklusioner af 7-8. februar 2013 om FFR forventes det, at programmet finansieres under underudgiftsområde 1a med et maksimalt niveau for forpligtelserne på 3 786 mio. EUR (2011-priser), og at dette fastsættes i FFR-forordningen.

| 2.10 | De nationale rumagenturer har også deres egne jordobservationssystemer. Kommissionen nævner i sin meddelelse, at de dog ikke har kunnet finde en måde at samarbejde på med hensyn til finansieringen af varige operationelle programmer inden for miljøovervågning. Behovet for at fortsætte disse observationer er ved at blive kritisk i betragtning af det stigende politiske pres på de offentlige myndigheder med hensyn til at træffe beslutninger på et velinformeret grundlag vedrørende miljø, sikkerhed og klimaændringer og behovet for at overholde internationale aftaler. |
| --- | --- |

2.10

De nationale rumagenturer har også deres egne jordobservationssystemer. Kommissionen nævner i sin meddelelse, at de dog ikke har kunnet finde en måde at samarbejde på med hensyn til finansieringen af varige operationelle programmer inden for miljøovervågning. Behovet for at fortsætte disse observationer er ved at blive kritisk i betragtning af det stigende politiske pres på de offentlige myndigheder med hensyn til at træffe beslutninger på et velinformeret grundlag vedrørende miljø, sikkerhed og klimaændringer og behovet for at overholde internationale aftaler.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | Copernicus/GMES-ruminfrastrukturen er fra 2005 og til i dag udviklet af ESA, som også har stået for finansieringen med næsten 2 mia. EUR. EU har støttet det med en bevilling til rumtemaet i det syvende rammeprogram og med midler i henhold til forordningen om de første operationelle aktiviteter, dvs. med i alt næsten 1 mia. EUR. De samlede udgifter indtil udgangen af 2013 beløber sig til 3,2 mia. EUR. |
| --- | --- |

3.1

Copernicus/GMES-ruminfrastrukturen er fra 2005 og til i dag udviklet af ESA, som også har stået for finansieringen med næsten 2 mia. EUR. EU har støttet det med en bevilling til rumtemaet i det syvende rammeprogram og med midler i henhold til forordningen om de første operationelle aktiviteter, dvs. med i alt næsten 1 mia. EUR. De samlede udgifter indtil udgangen af 2013 beløber sig til 3,2 mia. EUR.

| 3.2 | I betragtningerne (syttende) bemærkes det, at af hensyn til partnerskabsdimensionen i Copernicus bør gennemførelsen af programmet uddelegeres til enheder med den nødvendige tekniske og faglige kapacitet, hvoraf nogle nævnes i den efterfølgende betragtning (attende). For at den operationelle fase kan lykkes er det derfor nødvendigt, at der i styringsordninger, som aftales i henhold til denne forordning, tages hensyn til den reelle kapacitet, der findes i Europa inden for satellitsektoren, og til udnyttelsen af dens data. I attende betragtning forbigås de to vigtigste aktører med kapacitet mht. planlægning, drift og forvaltning på satellitområdet i Europa, nemlig ESA og EUMETSAT. |
| --- | --- |

3.2

I betragtningerne (syttende) bemærkes det, at af hensyn til partnerskabsdimensionen i Copernicus bør gennemførelsen af programmet uddelegeres til enheder med den nødvendige tekniske og faglige kapacitet, hvoraf nogle nævnes i den efterfølgende betragtning (attende). For at den operationelle fase kan lykkes er det derfor nødvendigt, at der i styringsordninger, som aftales i henhold til denne forordning, tages hensyn til den reelle kapacitet, der findes i Europa inden for satellitsektoren, og til udnyttelsen af dens data. I attende betragtning forbigås de to vigtigste aktører med kapacitet mht. planlægning, drift og forvaltning på satellitområdet i Europa, nemlig ESA og EUMETSAT.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1 | I rumsektoren er nogle europæiske stater gået sammen i to store organisationer, ESA og EUMETSAT. ESA, som har et årligt budget på over 4 mia. EUR og omkring 2 250 ansatte (2011), har udviklet og forvaltet en lang række miljøsatellitter (ERS, ENVISAT, Cryosat, SMOS, GOCE, SWARM). ESA har også udviklet de europæiske meteorologiske satellitter Meteosat, Meteosat Second Generation og Met-OP. ESA lagrer og distribuerer også dataene fra en lang række missioner udført af andre partnere (third party missions). EUMETSAT, Den Europæiske Organisation til Udnyttelse af Meteorologiske Satellitter, med et årligt budget på omkring 300 mio. EUR og 280 ansatte (2011), udarbejder og distribuerer meteorologiske data. |
| --- | --- |

4.1

I rumsektoren er nogle europæiske stater gået sammen i to store organisationer, ESA og EUMETSAT. ESA, som har et årligt budget på over 4 mia. EUR og omkring 2 250 ansatte (2011), har udviklet og forvaltet en lang række miljøsatellitter (ERS, ENVISAT, Cryosat, SMOS, GOCE, SWARM). ESA har også udviklet de europæiske meteorologiske satellitter Meteosat, Meteosat Second Generation og Met-OP. ESA lagrer og distribuerer også dataene fra en lang række missioner udført af andre partnere (third party missions). EUMETSAT, Den Europæiske Organisation til Udnyttelse af Meteorologiske Satellitter, med et årligt budget på omkring 300 mio. EUR og 280 ansatte (2011), udarbejder og distribuerer meteorologiske data.

| 4.2 | Ved siden af disse to store organisationer er der andre agenturer i Den Europæiske Union, som deltager i den europæiske rumpolitik, som anført i nedenstående skema (2).







  Instans: | Vigtigste aktiviteter | Budget og personaleressourcer (2007) |
| --- | --- | --- | --- |
| Det Europæiske GNSS-Agentur (GSA) | Forvaltning af de europæiske satellitnavigationsprogrammer (f.eks. Galileo) | 5,4 mio. (2009) – 50 ansatte. |
| EU-satellitcentret (EUSC) | Assistance til EU mht. analyse af satellitbilleder | 16 mio. (2011) – 100 ansatte. |
| Det Europæiske Miljøagentur (EEA) | Integration af miljøhensyn i de økonomiske politikker | 41 mio. (2012) – 220 ansatte |
| Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (EMSA) | Teknisk og videnskabelig assistance ved udarbejdelsen af EU-lovgivning om søfartssikkerhed og havforurening | 54 mio. (2010) – 200 ansatte |
| FRONTEX | Operationel koordinering af medlemsstaterne vedrørende grænsesikkerhed | 22 mio. (+13 i reserve) – 170 ansatte |
| Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) | Samarbejde vedrørende forsvarskapaciteter og forsvarsmateriel | 31 mio. (2010) – 100 ansatte |
| Det Europæiske Forskningsråd (Forskningsrådet) | En del af FP7. Støtte til videnskabelige undersøgelser og ekspertise i Europa | 32 mio. (2009) – 220 ansatte |
| Forvaltningsorganet for forskning (REA) | Udnyttelse og forvaltning af mange FP7-programmer | 31 mio. (2009) – 349 ansatte |

4.2

Ved siden af disse to store organisationer er der andre agenturer i Den Europæiske Union, som deltager i den europæiske rumpolitik, som anført i nedenstående skema (2).

Instans:

Vigtigste aktiviteter

Budget og personaleressourcer (2007)

Det Europæiske GNSS-Agentur (GSA)

Forvaltning af de europæiske satellitnavigationsprogrammer (f.eks. Galileo)

5,4 mio. (2009) – 50 ansatte.

EU-satellitcentret (EUSC)

Assistance til EU mht. analyse af satellitbilleder

16 mio. (2011) – 100 ansatte.

Det Europæiske Miljøagentur (EEA)

Integration af miljøhensyn i de økonomiske politikker

41 mio. (2012) – 220 ansatte

Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (EMSA)

Teknisk og videnskabelig assistance ved udarbejdelsen af EU-lovgivning om søfartssikkerhed og havforurening

54 mio. (2010) – 200 ansatte

FRONTEX

Operationel koordinering af medlemsstaterne vedrørende grænsesikkerhed

22 mio. (+13 i reserve) – 170 ansatte

Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA)

Samarbejde vedrørende forsvarskapaciteter og forsvarsmateriel

31 mio. (2010) – 100 ansatte

Det Europæiske Forskningsråd (Forskningsrådet)

En del af FP7. Støtte til videnskabelige undersøgelser og ekspertise i Europa

32 mio. (2009) – 220 ansatte

Forvaltningsorganet for forskning (REA)

Udnyttelse og forvaltning af mange FP7-programmer

31 mio. (2009) – 349 ansatte

| 4.3 | Ovennævnte tal opsummerer de operationelle kapaciteter på satellitområdet, som findes i Den Europæiske Unions agenturer, ESA og EUMETSAT. Kommissionen bør have alle de ressourcer og al den ekspertise, der er til rådighed, in mente for at dække programmets behov. |
| --- | --- |

4.3

Ovennævnte tal opsummerer de operationelle kapaciteter på satellitområdet, som findes i Den Europæiske Unions agenturer, ESA og EUMETSAT. Kommissionen bør have alle de ressourcer og al den ekspertise, der er til rådighed, in mente for at dække programmets behov.

| 4.4 | I attende betragtning nævnes ESA og EUMETSAT ikke udtrykkeligt blandt de aktører, som skal gennemføre Copernicus. Det anses for nødvendigt at medtage dem med henblik på den efterfølgende artikel 11. |
| --- | --- |

4.4

I attende betragtning nævnes ESA og EUMETSAT ikke udtrykkeligt blandt de aktører, som skal gennemføre Copernicus. Det anses for nødvendigt at medtage dem med henblik på den efterfølgende artikel 11.

| 4.5 | Artikel 12, stk. 4 og 5, i forslaget til forordning bør ændres fra en tøvende (kan...overdrage) til en assertiv formulering (overdrager). |
| --- | --- |

4.5

Artikel 12, stk. 4 og 5, i forslaget til forordning bør ændres fra en tøvende (kan...overdrage) til en assertiv formulering (overdrager).

| 4.6 | Kommissionen anfører i artikel 2, stk. 1, litra b), og i stk. 4, litra b), at økonomisk vækst og beskæftigelse er nogle af Copernicusprogrammets vigtigste mål. |
| --- | --- |

4.6

Kommissionen anfører i artikel 2, stk. 1, litra b), og i stk. 4, litra b), at økonomisk vækst og beskæftigelse er nogle af Copernicusprogrammets vigtigste mål.

| 4.7 | EØSU er enigt heri, men anmoder om, at der planlægges specifikke og passende initiativer til gennemførelse af disse mål. Dette gælder især konkrete foranstaltninger (downstream-tjenester), som har betydning for merværdien af produktionsaktiviteterne. Foranstaltninger til udbredelse af information, tilskyndelse til udvikling af mulige applikationer af de data, som systemet leverer, og formidling af viden om Copernicusprogrammets potentiale er vigtige tiltag, som bør medtages i forordningen ledsaget af en udtrykkelig omtale af de aktiviteter, der bør iværksættes for at nå de opstillede mål. |
| --- | --- |

4.7

EØSU er enigt heri, men anmoder om, at der planlægges specifikke og passende initiativer til gennemførelse af disse mål. Dette gælder især konkrete foranstaltninger (downstream-tjenester), som har betydning for merværdien af produktionsaktiviteterne. Foranstaltninger til udbredelse af information, tilskyndelse til udvikling af mulige applikationer af de data, som systemet leverer, og formidling af viden om Copernicusprogrammets potentiale er vigtige tiltag, som bør medtages i forordningen ledsaget af en udtrykkelig omtale af de aktiviteter, der bør iværksættes for at nå de opstillede mål.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Jf. EUT C 299 af 14.10.2012, s. 72.

1

(2)  Kilde: PACT-European Affairs.

2

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/92 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/92

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af gebyrer til Det Europæiske Lægemiddelagentur for udførelse af lægemiddelovervågningsaktiviteter i forbindelse med humanmedicinske lægemidler«

COM(2013) 472 final — 2013/0222 (COD)

2014/C 67/18

Ordfører: Renate HEINISCH

Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union besluttede henholdsvis den 1. juli og den 12. juli 2013 under henvisning til artikel 114 og 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af gebyrer til Det Europæiske Lægemiddelagentur for udførelse af lægemiddelovervågningsaktiviteter i forbindelse med humanmedicinske lægemidler"

COM(2013) 472 final — 2013/0222 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 2. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 144 stemmer for, 1 imod og 7 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) bifalder Kommissionens forslag, som bidrager væsentligt til yderligere at forbedre lægemiddelsikkerheden og gøre vurderingsprocessen mere gennemsigtig. Udvalget udtrykker især tilfredshed med de forbedringer, der er foretaget i forhold til Kommissionens første forslag, bl.a. de særlige ordninger for små og mellemstore virksomheder (SMV). |
| --- | --- |

1.1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) bifalder Kommissionens forslag, som bidrager væsentligt til yderligere at forbedre lægemiddelsikkerheden og gøre vurderingsprocessen mere gennemsigtig. Udvalget udtrykker især tilfredshed med de forbedringer, der er foretaget i forhold til Kommissionens første forslag, bl.a. de særlige ordninger for små og mellemstore virksomheder (SMV).

| 1.2 | Udvalget bifalder princippet om, at indehavere af markedsføringstilladelser ikke bør opkræves gebyrer to gange for samme lægemiddelovervågningsaktivitet. Udvalget opfordrer Kommissionen til at sikre, at man samtidig med indførelsen af de nye gebyrer ophæver de nuværende nationale gebyrer for samme aktivitet. |
| --- | --- |

1.2

Udvalget bifalder princippet om, at indehavere af markedsføringstilladelser ikke bør opkræves gebyrer to gange for samme lægemiddelovervågningsaktivitet. Udvalget opfordrer Kommissionen til at sikre, at man samtidig med indførelsen af de nye gebyrer ophæver de nuværende nationale gebyrer for samme aktivitet.

| 1.3 | EØSU bifalder Kommissionens forslag vedrørende vurderingen af de periodiske, opdaterede sikkerhedsberetninger samt sikkerhedsundersøgelser efter tilladelse til markedsføring. Udvalget opfordrer imidlertid Kommissionen til at sænke gebyrerne for lægemidler med en veldokumenteret sikkerhedsprofil. |
| --- | --- |

1.3

EØSU bifalder Kommissionens forslag vedrørende vurderingen af de periodiske, opdaterede sikkerhedsberetninger samt sikkerhedsundersøgelser efter tilladelse til markedsføring. Udvalget opfordrer imidlertid Kommissionen til at sænke gebyrerne for lægemidler med en veldokumenteret sikkerhedsprofil.

| 1.4 | EØSU mener, at forvaltningen af EU-dækkende evalueringsprocedurer på grundlag af lægemiddelovervågningsdata (henvisninger) er en offentlig opgave, som ikke udelukkende bør finansieres gennem gebyrer, der pålægges indehaverne af markedsføringstilladelser. Gennemførelsen af sådanne evalueringsprocedurer er en vigtig opgave for de ansvarlige myndigheder på såvel nationalt som europæisk plan og bør efter udvalgets overbevisning finansieres med midler fra EU, bl.a. for at sikre evalueringens uafhængighed. |
| --- | --- |

1.4

EØSU mener, at forvaltningen af EU-dækkende evalueringsprocedurer på grundlag af lægemiddelovervågningsdata (henvisninger) er en offentlig opgave, som ikke udelukkende bør finansieres gennem gebyrer, der pålægges indehaverne af markedsføringstilladelser. Gennemførelsen af sådanne evalueringsprocedurer er en vigtig opgave for de ansvarlige myndigheder på såvel nationalt som europæisk plan og bør efter udvalgets overbevisning finansieres med midler fra EU, bl.a. for at sikre evalueringens uafhængighed.

| 1.5 | EØSU bifalder forslaget om, at EMA skal opkræve et fast årligt gebyr hos indehavere af markedsføringstilladelser til dækning af lægemiddelovervågningsaktiviteter. Udvalget konstaterer imidlertid, at de fleste af disse lægemiddelovervågningsaktiviteter på nuværende tidspunkt endnu ikke eller kun delvist står til rådighed. Derfor foreslår udvalget, at man først begynder at opkræve det faste gebyr, når de omtalte tjenester reelt kan ydes. |
| --- | --- |

1.5

EØSU bifalder forslaget om, at EMA skal opkræve et fast årligt gebyr hos indehavere af markedsføringstilladelser til dækning af lægemiddelovervågningsaktiviteter. Udvalget konstaterer imidlertid, at de fleste af disse lægemiddelovervågningsaktiviteter på nuværende tidspunkt endnu ikke eller kun delvist står til rådighed. Derfor foreslår udvalget, at man først begynder at opkræve det faste gebyr, når de omtalte tjenester reelt kan ydes.

| 1.6 | Udvalget bifalder Kommissionens forslag om at opkræve gebyrerne så retfærdigt som muligt fra alle berørte indehavere af markedsføringstilladelser. EØSU foreslår, at man tager den foreslåede tilgang med "faktureringsenheder" op til fornyet overvejelse. |
| --- | --- |

1.6

Udvalget bifalder Kommissionens forslag om at opkræve gebyrerne så retfærdigt som muligt fra alle berørte indehavere af markedsføringstilladelser. EØSU foreslår, at man tager den foreslåede tilgang med "faktureringsenheder" op til fornyet overvejelse.

2.   Indledning

| 2.1 | At bevare eller genvinde et "godt helbred" er et vigtigt mål for de fleste borgere, for mange måske det vigtigste overhovedet. |
| --- | --- |

2.1

At bevare eller genvinde et "godt helbred" er et vigtigt mål for de fleste borgere, for mange måske det vigtigste overhovedet.

| 2.2 | Lægemidler har – ved siden af rådgivning og behandling fra sundhedsvæsenets side – afgørende betydning for, om man kan bevare eller genvinde sit gode helbred. Som borgere i Den Europæiske Union forventer patienterne med rette optimal forsyning med effektive og sikre lægemidler i alle medlemsstater. Patientens tarv skal til enhver tid stå i centrum for alle bestemmelser på lægemiddelområdet. |
| --- | --- |

2.2

Lægemidler har – ved siden af rådgivning og behandling fra sundhedsvæsenets side – afgørende betydning for, om man kan bevare eller genvinde sit gode helbred. Som borgere i Den Europæiske Union forventer patienterne med rette optimal forsyning med effektive og sikre lægemidler i alle medlemsstater. Patientens tarv skal til enhver tid stå i centrum for alle bestemmelser på lægemiddelområdet.

| 2.3 | Man må i videst muligt omfang eliminere eller minimere risici i forbindelse med anvendelse af lægemidler, og sikkerheden skal altid være i højsædet. Det forudsætter tilstrækkelig kontrol af lægemidlerne, inden de tillades, samt kontinuerlig overvågning i perioden derefter. Ansvaret for disse såkaldte lægemiddelovervågningsaktiviteter påligger alle inddragede aktører, indehavere af markedsføringstilladelser for et lægemiddel, repræsentanter for sundhedsvæsenet, patienter samt de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne og hele EU. |
| --- | --- |

2.3

Man må i videst muligt omfang eliminere eller minimere risici i forbindelse med anvendelse af lægemidler, og sikkerheden skal altid være i højsædet. Det forudsætter tilstrækkelig kontrol af lægemidlerne, inden de tillades, samt kontinuerlig overvågning i perioden derefter. Ansvaret for disse såkaldte lægemiddelovervågningsaktiviteter påligger alle inddragede aktører, indehavere af markedsføringstilladelser for et lægemiddel, repræsentanter for sundhedsvæsenet, patienter samt de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne og hele EU.

| 2.4 | Patienterne forventer, at beslutninger vedrørende lægemidler, som er tilladt i flere medlemsstater, gælder i hele EU og hviler på et solidt videnskabeligt grundlag, samt at de formidles ensartet og på let forståelig vis. Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) og dets faglige instanser spiller en central rolle for at koordinere den videnskabelige vurdering og sikre en ensartet formidling. |
| --- | --- |

2.4

Patienterne forventer, at beslutninger vedrørende lægemidler, som er tilladt i flere medlemsstater, gælder i hele EU og hviler på et solidt videnskabeligt grundlag, samt at de formidles ensartet og på let forståelig vis. Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) og dets faglige instanser spiller en central rolle for at koordinere den videnskabelige vurdering og sikre en ensartet formidling.

| 2.5 | Hvis EMA skal kunne varetage disse vigtige opgaver, skal det have tilstrækkelige midler til rådighed. På nuværende tidspunkt kan EMA ikke opkræve gebyrer for mange lægemiddelovervågningsaktiviteter. Kommissionens forslag åbner mulighed for dette. |
| --- | --- |

2.5

Hvis EMA skal kunne varetage disse vigtige opgaver, skal det have tilstrækkelige midler til rådighed. På nuværende tidspunkt kan EMA ikke opkræve gebyrer for mange lægemiddelovervågningsaktiviteter. Kommissionens forslag åbner mulighed for dette.

| 2.6 | Når der indføres nye gebyrer, bør man sikre, at lægemiddelproducenterne afkræves et passende finansielt bidrag for de tjenester, de benytter. |
| --- | --- |

2.6

Når der indføres nye gebyrer, bør man sikre, at lægemiddelproducenterne afkræves et passende finansielt bidrag for de tjenester, de benytter.

| 2.7 | Lægemiddelproducenternes bidrag skal fastlægges på en sådan måde, at patienterne også fremover har adgang til alle lægemidler i EU. Man bør altså undgå, at opkrævningen af gebyrer sætter markedsføringen af produkter på spil af økonomiske hensyn og dermed bevirker, at patienterne ikke får den nødvendige behandling. |
| --- | --- |

2.7

Lægemiddelproducenternes bidrag skal fastlægges på en sådan måde, at patienterne også fremover har adgang til alle lægemidler i EU. Man bør altså undgå, at opkrævningen af gebyrer sætter markedsføringen af produkter på spil af økonomiske hensyn og dermed bevirker, at patienterne ikke får den nødvendige behandling.

| 2.8 | Patienterne forventer EU-dækkende procedurer for evaluering af lægemiddelovervågningsdata, der bygger på et rent videnskabeligt grundlag og gennemføres uden skelen til lægemiddelproducenternes gebyrer. |
| --- | --- |

2.8

Patienterne forventer EU-dækkende procedurer for evaluering af lægemiddelovervågningsdata, der bygger på et rent videnskabeligt grundlag og gennemføres uden skelen til lægemiddelproducenternes gebyrer.

3.   Baggrund

| 3.1 | I sine tidligere udtalelser har EØSU konsekvent understreget vigtigheden af, at Europa har en konkurrencedygtig og innovativ lægemiddelindustri. I de seneste 50 år har lægemiddelindustrien været en af de teknologisk set mest avancerede sektorer med den højeste innovationsgrad. Hundredetusinder af overvejende højt kvalificerede arbejdstagere i hele Europa er beskæftiget inden for denne sektor, som er præget af en høj værditilvækst. |
| --- | --- |

3.1

I sine tidligere udtalelser har EØSU konsekvent understreget vigtigheden af, at Europa har en konkurrencedygtig og innovativ lægemiddelindustri. I de seneste 50 år har lægemiddelindustrien været en af de teknologisk set mest avancerede sektorer med den højeste innovationsgrad. Hundredetusinder af overvejende højt kvalificerede arbejdstagere i hele Europa er beskæftiget inden for denne sektor, som er præget af en høj værditilvækst.

| 3.2 | De positive aspekter af lægemidler kan dog også være forbundet med uønskede bivirkninger, der opstår som følge af forkert brug af medicin eller fejlmedicinering eller ligefrem uhensigtsmæssig anvendelse og/eller misbrug af lægemidlet. |
| --- | --- |

3.2

De positive aspekter af lægemidler kan dog også være forbundet med uønskede bivirkninger, der opstår som følge af forkert brug af medicin eller fejlmedicinering eller ligefrem uhensigtsmæssig anvendelse og/eller misbrug af lægemidlet.

| 3.3 | Derfor er anvendelsen af lægemidler forbundet med et stort ansvar og bør vies megen opmærksomhed, fordi det handler om at sikre borgernes sundhed, navnlig på baggrund af, at mange bivirkninger af nye lægemidler ofte først kan identificeres, når tilladelsen er givet og midlet er bragt på markedet. |
| --- | --- |

3.3

Derfor er anvendelsen af lægemidler forbundet med et stort ansvar og bør vies megen opmærksomhed, fordi det handler om at sikre borgernes sundhed, navnlig på baggrund af, at mange bivirkninger af nye lægemidler ofte først kan identificeres, når tilladelsen er givet og midlet er bragt på markedet.

| 3.4 | Med ændringen af direktiv 2001/83/EF af 15. december 2010 og forordning (EF) nr. 726/2004 blev EMA pålagt nye lægemiddelovervågningsopgaver, herunder EU-dækkende lægemiddelovervågningsprocedurer, overvågning af sager i litteraturen, forbedret brug af informationsteknologiredskaber- og tilvejebringelse af mere information til den brede offentlighed. Lovgivningen om lægemiddelovervågning fastsætter endvidere, at agenturet bør kunne finansiere disse aktiviteter med gebyrer, der opkræves indehavere af markedsføringstilladelser. Der bør derfor fastlægges nye gebyrkategorier for at dække agenturets nye, specifikke opgaver. |
| --- | --- |

3.4

Med ændringen af direktiv 2001/83/EF af 15. december 2010 og forordning (EF) nr. 726/2004 blev EMA pålagt nye lægemiddelovervågningsopgaver, herunder EU-dækkende lægemiddelovervågningsprocedurer, overvågning af sager i litteraturen, forbedret brug af informationsteknologiredskaber- og tilvejebringelse af mere information til den brede offentlighed. Lovgivningen om lægemiddelovervågning fastsætter endvidere, at agenturet bør kunne finansiere disse aktiviteter med gebyrer, der opkræves indehavere af markedsføringstilladelser. Der bør derfor fastlægges nye gebyrkategorier for at dække agenturets nye, specifikke opgaver.

| 3.5 | Med henblik på finansieringen af disse aktiviteter åbner den reviderede lovgivning om lægemiddelovervågning op for muligheden for at opkræve gebyrer af indehavere af markedsføringstilladelser. Disse gebyrer skal være knyttede til den lægemiddelovervågning, som udføres på EU-plan, navnlig i forbindelse med de EU-dækkende evalueringsprocedurer. Disse procedurer omfatter videnskabelige vurderinger foretaget af rapportører fra de nationale kompetente myndigheder i medlemsstaterne. Gebyrerne dækker altså ikke lægemiddelovervågningsaktiviteter, som de nationale kompetente myndigheder udfører på nationalt plan. Medlemsstaterne kan følgelig fortsat opkræve gebyrer for aktiviteter, der udføres på nationalt plan, men de bør ikke overlappe de i dette lovforslag fastsatte gebyrer. |
| --- | --- |

3.5

Med henblik på finansieringen af disse aktiviteter åbner den reviderede lovgivning om lægemiddelovervågning op for muligheden for at opkræve gebyrer af indehavere af markedsføringstilladelser. Disse gebyrer skal være knyttede til den lægemiddelovervågning, som udføres på EU-plan, navnlig i forbindelse med de EU-dækkende evalueringsprocedurer. Disse procedurer omfatter videnskabelige vurderinger foretaget af rapportører fra de nationale kompetente myndigheder i medlemsstaterne. Gebyrerne dækker altså ikke lægemiddelovervågningsaktiviteter, som de nationale kompetente myndigheder udfører på nationalt plan. Medlemsstaterne kan følgelig fortsat opkræve gebyrer for aktiviteter, der udføres på nationalt plan, men de bør ikke overlappe de i dette lovforslag fastsatte gebyrer.

4.   Definitioner

| 4.1 | Ifølge Verdenssundhedsorganisationens definition omfatter begrebet lægemiddelovervågning analyse og minimering af lægemiddelrisici, aktiviteter med henblik på at identificere, vurdere, forstå og forebygge uønskede bivirkninger og andre problemer, der er forbundet med lægemidler, risikostyring, forebyggelse af fejlmedicinering, formidling af oplysninger om lægemidler samt fremme af rationel medicinering. |
| --- | --- |

4.1

Ifølge Verdenssundhedsorganisationens definition omfatter begrebet lægemiddelovervågning analyse og minimering af lægemiddelrisici, aktiviteter med henblik på at identificere, vurdere, forstå og forebygge uønskede bivirkninger og andre problemer, der er forbundet med lægemidler, risikostyring, forebyggelse af fejlmedicinering, formidling af oplysninger om lægemidler samt fremme af rationel medicinering.

| 4.2 | Begrebet bivirkninger eller uønskede virkninger af lægemidler dækker over de uønskede, negative virkninger, der kan opstå i forbindelse med behandling med et lægemiddel. |
| --- | --- |

4.2

Begrebet bivirkninger eller uønskede virkninger af lægemidler dækker over de uønskede, negative virkninger, der kan opstå i forbindelse med behandling med et lægemiddel.

| 4.3 | En periodisk, opdateret sikkerhedsindberetning (Periodic Safety Update Report, PSUR) er en samling af omfattende data om nyttevirkninger og risici ved et eller flere lægemidler over en længere periode – i reglen tre år – der skal indgives af indehaveren af markedsføringstilladelser til de ansvarlige myndigheder i de lande, hvor midlet er tilladt. |
| --- | --- |

4.3

En periodisk, opdateret sikkerhedsindberetning (Periodic Safety Update Report, PSUR) er en samling af omfattende data om nyttevirkninger og risici ved et eller flere lægemidler over en længere periode – i reglen tre år – der skal indgives af indehaveren af markedsføringstilladelser til de ansvarlige myndigheder i de lande, hvor midlet er tilladt.

| 4.4 | En EU-dækkende procedure for evaluering af lægemiddelovervågningsdata (referral) er en forskriftsmæssig procedure på europæisk plan for at bilægge videnskabelige uoverensstemmelser i forbindelse med tilladelse til markedsføring af lægemidler. |
| --- | --- |

4.4

En EU-dækkende procedure for evaluering af lægemiddelovervågningsdata (referral) er en forskriftsmæssig procedure på europæisk plan for at bilægge videnskabelige uoverensstemmelser i forbindelse med tilladelse til markedsføring af lægemidler.

| 4.5 | En sikkerhedsundersøgelse efter tilladelse til markedsføring (Post-Authorisation Safety Study – PASS) er en videnskabelig studie med fokus på lægemiddelsikkerhed. Den kan iværksættes frivilligt af indehaveren af markedsføringstilladelsen eller pålægges af den ansvarlige myndighed efter tilladelse tilmarkedsføring. De vigtigste mål for disse studier er at fastslå hyppigheden af allerede kendte bivirkninger under dagligdags betingelser, identificering af sjældne, hidtil ukendte bivirkninger, som på grund af deres ringe antal ikke er blevet bemærket i kliniske studier, samt undersøgelse af mulige risici ved daglig brug hos bestemte patientgrupper (f.eks. hos meget gamle mennesker, gravide, patienter med nedsatleverfunktionosv.). |
| --- | --- |

4.5

En sikkerhedsundersøgelse efter tilladelse til markedsføring (Post-Authorisation Safety Study – PASS) er en videnskabelig studie med fokus på lægemiddelsikkerhed. Den kan iværksættes frivilligt af indehaveren af markedsføringstilladelsen eller pålægges af den ansvarlige myndighed efter tilladelse tilmarkedsføring. De vigtigste mål for disse studier er at fastslå hyppigheden af allerede kendte bivirkninger under dagligdags betingelser, identificering af sjældne, hidtil ukendte bivirkninger, som på grund af deres ringe antal ikke er blevet bemærket i kliniske studier, samt undersøgelse af mulige risici ved daglig brug hos bestemte patientgrupper (f.eks. hos meget gamle mennesker, gravide, patienter med nedsatleverfunktionosv.).

| 4.6 | EudraVigilance (European Union Drug Regulating Authorities Pharmacovigilance) er et informationsnetværk ogstyringssystem, der drives som en central tjeneste under EMA og har til formål at sikre anvendelsen af lægemidler i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. EudraVigilance bidrager navnlig til at sikre den elektroniske overførsel af indberetninger om bivirkninger før og efter tilladelse til markedsføring (også i tilfælde af mistanke) og systematisk indsamling af dem, foregribelse af lægemiddelrisici samt passende risikobegrænsende foranstaltninger. |
| --- | --- |

4.6

EudraVigilance (European Union Drug Regulating Authorities Pharmacovigilance) er et informationsnetværk ogstyringssystem, der drives som en central tjeneste under EMA og har til formål at sikre anvendelsen af lægemidler i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. EudraVigilance bidrager navnlig til at sikre den elektroniske overførsel af indberetninger om bivirkninger før og efter tilladelse til markedsføring (også i tilfælde af mistanke) og systematisk indsamling af dem, foregribelse af lægemiddelrisici samt passende risikobegrænsende foranstaltninger.

| 4.7 | Extended EudraVigilance Medicinal Product Dictionary (xEVMPD) er en udvidet version af det europæiske lægemiddelkatalogEVMPD, der blev indstillet i juli 2011. Indehaverne af de enkelte markedsføringstilladelser indsender oplysninger til xEVMPD om alle tilladte lægemidler i landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Der er tale om produktrelaterede oplysninger såsom navn, markedsføringstilladelsesindehaver, lægemiddelovervågningssystem, tilladelsens art og status, farmaceutisk formulering og styrke, administrationsvej og indikation samt virksomme stoffer og hjælpestoffer. EU's lægemiddelkatalog skulle have været komplet den 2. juli 2012, men er på nuværende tidspunkt kun delvist tilgængeligt. |
| --- | --- |

4.7

Extended EudraVigilance Medicinal Product Dictionary (xEVMPD) er en udvidet version af det europæiske lægemiddelkatalogEVMPD, der blev indstillet i juli 2011. Indehaverne af de enkelte markedsføringstilladelser indsender oplysninger til xEVMPD om alle tilladte lægemidler i landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Der er tale om produktrelaterede oplysninger såsom navn, markedsføringstilladelsesindehaver, lægemiddelovervågningssystem, tilladelsens art og status, farmaceutisk formulering og styrke, administrationsvej og indikation samt virksomme stoffer og hjælpestoffer. EU's lægemiddelkatalog skulle have været komplet den 2. juli 2012, men er på nuværende tidspunkt kun delvist tilgængeligt.

| 4.8 | En "faktureringsenhed" er enhver individuel indførsel i databasen omhandlet i artikel 57, stk. 1, litra 1, i forordning (EF) nr. 726/2004 (xEVMPD) på grundlag af information fra den liste over alle humanmedicinske lægemidler godkendt i Unionen, som er omhandlet i forordningens artikel 57, stk. 2. |
| --- | --- |

4.8

En "faktureringsenhed" er enhver individuel indførsel i databasen omhandlet i artikel 57, stk. 1, litra 1, i forordning (EF) nr. 726/2004 (xEVMPD) på grundlag af information fra den liste over alle humanmedicinske lægemidler godkendt i Unionen, som er omhandlet i forordningens artikel 57, stk. 2.

5.   Retsgrundlag

| 5.1 | Den foreslåede forordning bygger på artikel 114 og artikel 168, stk. 4, litra c), i TEUF. Den er baseret på artikel 114 i TEUF, fordi forskelle mellem de nationale love og administrative bestemmelser om lægemidler har vist sig at hindre samhandlen inden for EU og derfor direkte påvirker det indre markeds funktion. |
| --- | --- |

5.1

Den foreslåede forordning bygger på artikel 114 og artikel 168, stk. 4, litra c), i TEUF. Den er baseret på artikel 114 i TEUF, fordi forskelle mellem de nationale love og administrative bestemmelser om lægemidler har vist sig at hindre samhandlen inden for EU og derfor direkte påvirker det indre markeds funktion.

| 5.2 | Den foreslåede forordning er desuden baseret på artikel 168, stk. 4, litra c), i TEUF, da den tager sigte på at fastsætte høje standarder for kvaliteten og sikkerheden af lægemidler. |
| --- | --- |

5.2

Den foreslåede forordning er desuden baseret på artikel 168, stk. 4, litra c), i TEUF, da den tager sigte på at fastsætte høje standarder for kvaliteten og sikkerheden af lægemidler.

6.   Subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet

| 6.1 | Det Europæiske Lægemiddelagentur er et decentralt agentur oprettet ved forordning (EF) nr. 726/2004, hvorfor beslutningen om finansiering af agenturet og opkrævning af gebyrer skal træffes på EU-plan. Den nye lovgivning om lægemiddelovervågning giver agenturet retsgrundlag for opkrævning af gebyrer for lægemiddelovervågning. Dermed kan kun Unionen give agenturet tilladelse til at opkræve gebyrer for lægemiddelovervågning. Nærværende forslag omfatter kun lægemiddelovervågningsaktiviteter, der udføres på EU-plan, og som agenturet er inddraget i. EU har ingen kompetence vedrørende lægemiddelovervågningsaktiviteter, der gennemføres på nationalt plan, hvorfor medlemsstaterne fortsat kan opkræve nationale gebyrer til dette formål. |
| --- | --- |

6.1

Det Europæiske Lægemiddelagentur er et decentralt agentur oprettet ved forordning (EF) nr. 726/2004, hvorfor beslutningen om finansiering af agenturet og opkrævning af gebyrer skal træffes på EU-plan. Den nye lovgivning om lægemiddelovervågning giver agenturet retsgrundlag for opkrævning af gebyrer for lægemiddelovervågning. Dermed kan kun Unionen give agenturet tilladelse til at opkræve gebyrer for lægemiddelovervågning. Nærværende forslag omfatter kun lægemiddelovervågningsaktiviteter, der udføres på EU-plan, og som agenturet er inddraget i. EU har ingen kompetence vedrørende lægemiddelovervågningsaktiviteter, der gennemføres på nationalt plan, hvorfor medlemsstaterne fortsat kan opkræve nationale gebyrer til dette formål.

| 6.2 | Ifølge Kommissionen er forslaget i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, fordi det ikke går ud over, hvad der er nødvendigt for at opfylde dets overordnede mål, dvs. indføre gebyrer for at sikre en korrekt gennemførelse af lovgivningen om lægemiddelovervågning, der trådte i kraft i juli 2012. |
| --- | --- |

6.2

Ifølge Kommissionen er forslaget i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, fordi det ikke går ud over, hvad der er nødvendigt for at opfylde dets overordnede mål, dvs. indføre gebyrer for at sikre en korrekt gennemførelse af lovgivningen om lægemiddelovervågning, der trådte i kraft i juli 2012.

7.   Generelle bemærkninger

| 7.1 | EØSU anerkender lægemidlernes positive indvirkning og vigtige rolle for borgernes livskvalitet og har altid støttet alle initiativer, der tog sigte på at øge lægemidlernes sikkerhed, som er et væsentligt aspekt af beskyttelsen af den offentlige sundhed. |
| --- | --- |

7.1

EØSU anerkender lægemidlernes positive indvirkning og vigtige rolle for borgernes livskvalitet og har altid støttet alle initiativer, der tog sigte på at øge lægemidlernes sikkerhed, som er et væsentligt aspekt af beskyttelsen af den offentlige sundhed.

| 7.2 | EØSU påskønner Kommissionens indsats for gennem omarbejdningen af direktiv 2001/83/EF og forordning (EF) nr. 726/2004 at forbedre de lovgivningsmæssige rammer for lægemiddelovervågning og forenkle dem af hensyn til patienterne og lægemiddelproducenternes interesser. Dermed yder Kommissionen også et vigtigt bidrag til yderligere virkeliggørelse og uddybning af det indre marked i lægemiddelsektoren, som er et komplekst og vigtigt område. |
| --- | --- |

7.2

EØSU påskønner Kommissionens indsats for gennem omarbejdningen af direktiv 2001/83/EF og forordning (EF) nr. 726/2004 at forbedre de lovgivningsmæssige rammer for lægemiddelovervågning og forenkle dem af hensyn til patienterne og lægemiddelproducenternes interesser. Dermed yder Kommissionen også et vigtigt bidrag til yderligere virkeliggørelse og uddybning af det indre marked i lægemiddelsektoren, som er et komplekst og vigtigt område.

| 7.3 | Udvalget anerkender fortsat det væsentlige bidrag, som EMA yder i denne sammenhæng, navnlig som koordinerende organ for en videnskabeligt funderet og ensartet formidling af lægemiddelrisici til patienter i EU. |
| --- | --- |

7.3

Udvalget anerkender fortsat det væsentlige bidrag, som EMA yder i denne sammenhæng, navnlig som koordinerende organ for en videnskabeligt funderet og ensartet formidling af lægemiddelrisici til patienter i EU.

| 7.4 | EØSU støtter Kommissionsforslagets hensigt om at give EMA mulighed for at opkræve passende gebyrer for lægemiddelovervågningsaktiviteter. |
| --- | --- |

7.4

EØSU støtter Kommissionsforslagets hensigt om at give EMA mulighed for at opkræve passende gebyrer for lægemiddelovervågningsaktiviteter.

8.   Særlige bemærkninger

| 8.1 | I den forbindelse bifalder EØSU principielt de oplysninger om gebyrer, der beskrives i artikel 4 og 5. Både de periodiske, opdaterede sikkerhedsberetninger, der behandles i artikel 4 samt de studier, der nævnes i artikel 5 spiller en overordentlig vigtig rolle med henblik på at foregribe risici. Set fra patienternes synspunkt hilses de dermed varmt velkommen. |
| --- | --- |

8.1

I den forbindelse bifalder EØSU principielt de oplysninger om gebyrer, der beskrives i artikel 4 og 5. Både de periodiske, opdaterede sikkerhedsberetninger, der behandles i artikel 4 samt de studier, der nævnes i artikel 5 spiller en overordentlig vigtig rolle med henblik på at foregribe risici. Set fra patienternes synspunkt hilses de dermed varmt velkommen.

| 8.2 | Udvalget går ud fra, at der både inden for rammerne af de periodiske, opdaterede sikkerhedsberetninger og de fælles sikkerhedsundersøgelser efter tilladelse til markedsføring skal indsendes mindre omfattende dokumentation om lægemidler med en veldokumenteret sikkerhedsprofil sammenlignet med nye, innovative lægemidler. Følgelig vil administrations- og undersøgelsesarbejdet for EMA og de berørte aktører formodentlig være mindre omfattende end ved nye, innovative lægemidler. Udvalget opfordrer Kommissionen til yderligere at sænke gebyrerne for lægemidler med en veldokumenteret sikkerhedsprofil i henhold til oplysningerne i artikel 4 og artikel 5. |
| --- | --- |

8.2

Udvalget går ud fra, at der både inden for rammerne af de periodiske, opdaterede sikkerhedsberetninger og de fælles sikkerhedsundersøgelser efter tilladelse til markedsføring skal indsendes mindre omfattende dokumentation om lægemidler med en veldokumenteret sikkerhedsprofil sammenlignet med nye, innovative lægemidler. Følgelig vil administrations- og undersøgelsesarbejdet for EMA og de berørte aktører formodentlig være mindre omfattende end ved nye, innovative lægemidler. Udvalget opfordrer Kommissionen til yderligere at sænke gebyrerne for lægemidler med en veldokumenteret sikkerhedsprofil i henhold til oplysningerne i artikel 4 og artikel 5.

| 8.3 | Udvalget finder imidlertid ikke de gebyrer for indbringelser, der nævnes i artikel 6 i Kommissionens forslag, hensigtsmæssige. EØSU mener, at sådanne indbringelser bør gennemføres uafhængigt af lægemiddelindustriens gebyrer og udelukkende bør rette sig efter patienternes interesser. Udgifterne bør afholdes over EU's budget. |
| --- | --- |

8.3

Udvalget finder imidlertid ikke de gebyrer for indbringelser, der nævnes i artikel 6 i Kommissionens forslag, hensigtsmæssige. EØSU mener, at sådanne indbringelser bør gennemføres uafhængigt af lægemiddelindustriens gebyrer og udelukkende bør rette sig efter patienternes interesser. Udgifterne bør afholdes over EU's budget.

| 8.4 | EØSU bifalder principielt også det faste årlige gebyr, der foreslås i artikel 7. Udvalget går imidlertid ud fra, at dette gebyr først finder anvendelse, når EMA's lægemiddelovervågningsaktiviteter, der finansieres af gebyret, kan ydes i fuldt omfang til de gebyrbetalende virksomheder. Den foreslåede tilknytning til en faktureringsenhed finder udvalget uhensigtsmæssig. |
| --- | --- |

8.4

EØSU bifalder principielt også det faste årlige gebyr, der foreslås i artikel 7. Udvalget går imidlertid ud fra, at dette gebyr først finder anvendelse, når EMA's lægemiddelovervågningsaktiviteter, der finansieres af gebyret, kan ydes i fuldt omfang til de gebyrbetalende virksomheder. Den foreslåede tilknytning til en faktureringsenhed finder udvalget uhensigtsmæssig.

| 8.5 | EØSU bifalder desuden de foreslåede gebyrnedsættelser og -fritagelser for små virksomheder og mikrovirksomheder. |
| --- | --- |

8.5

EØSU bifalder desuden de foreslåede gebyrnedsættelser og -fritagelser for små virksomheder og mikrovirksomheder.

| 8.6 | For nærværende modsvares det foreslåede faste årlige gebyr faktisk kun delvist af EMA's ydelser, hvorfor gebyret ikke er fuldt berettiget på nuværende tidspunkt. Derfor foreslår udvalget, at man først begynder at opkræve det faste gebyr, når de omtalte tjenester reelt kan ydes. EMA's bestyrelse bekræfter i henhold til forordning (EF) nr. 1235/2010, art. 24, stk. 2, afsnit 3 tidspunktet for dette: "Agenturets bestyrelse bekræfter og bekendtgør, på grundlag af en uafhængig revisionsrapport, der tager højde for anbefalingen fra Udvalget for Risikovurdering inden for Lægemiddelovervågning, når Eudravigilance-databasen er fuldt funktionsdygtig". |
| --- | --- |

8.6

For nærværende modsvares det foreslåede faste årlige gebyr faktisk kun delvist af EMA's ydelser, hvorfor gebyret ikke er fuldt berettiget på nuværende tidspunkt. Derfor foreslår udvalget, at man først begynder at opkræve det faste gebyr, når de omtalte tjenester reelt kan ydes. EMA's bestyrelse bekræfter i henhold til forordning (EF) nr. 1235/2010, art. 24, stk. 2, afsnit 3 tidspunktet for dette: "Agenturets bestyrelse bekræfter og bekendtgør, på grundlag af en uafhængig revisionsrapport, der tager højde for anbefalingen fra Udvalget for Risikovurdering inden for Lægemiddelovervågning, når Eudravigilance-databasen er fuldt funktionsdygtig".

| 8.7 | Hvad faktureringsenhederne angår, kan de forskellige nationale vilkår f.eks. medføre, at den samme tilladelse markedsføres på forskellige sprog i et land, og at der derfor findes flere poster for samme tilladelse i databasen. De fleste lægemiddelovervågningsaktiviteter gennemføres for de enkelte virksomme stoffer og ikke på grundlag af faktureringsenhederne og bør honoreres tilsvarende. Udvalget foreslår derfor, ar faktureringsenheden får en europæisk reference. Nationale tilladelser skal ikke medregnes flere gange. |
| --- | --- |

8.7

Hvad faktureringsenhederne angår, kan de forskellige nationale vilkår f.eks. medføre, at den samme tilladelse markedsføres på forskellige sprog i et land, og at der derfor findes flere poster for samme tilladelse i databasen. De fleste lægemiddelovervågningsaktiviteter gennemføres for de enkelte virksomme stoffer og ikke på grundlag af faktureringsenhederne og bør honoreres tilsvarende. Udvalget foreslår derfor, ar faktureringsenheden får en europæisk reference. Nationale tilladelser skal ikke medregnes flere gange.

Bruxelles, den 16. oktober 2013.

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

Henri MALOSSE

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/96 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/96

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Ende-til-ende e-indkøb med henblik på en modernisering af den offentlige administration«

COM(2013) 453 final

2014/C 67/19

Ordfører: Paulo BARROS VALE

Kommissionen besluttede den 26. juni 2013 under henvisning til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget – Ende-til-ende e-indkøb med henblik på en modernisering af den offentlige administration"

COM(2013) 453 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 2. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober 2013, følgende udtalelse med 147 stemmer for, 3 imod og 2 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) har allerede haft lejlighed til at afgive positiv udtalelse (1) om en hurtig indførelse af offentlige "ende til ende" e-indkøb (2) og gentager her sin støtte til en generel anvendelse af denne praksis, som kan fremme en bedre udnyttelse af ressourcerne. |
| --- | --- |

1.1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) har allerede haft lejlighed til at afgive positiv udtalelse (1) om en hurtig indførelse af offentlige "ende til ende" e-indkøb (2) og gentager her sin støtte til en generel anvendelse af denne praksis, som kan fremme en bedre udnyttelse af ressourcerne.

| 1.2 | Offentlige "ende til ende" e-indkøb bør ses som en mulighed for at modernisere den offentlige administration, så den bliver mere effektiv i kraft af den større klarhed og transparens, som denne praksis medfører. |
| --- | --- |

1.2

Offentlige "ende til ende" e-indkøb bør ses som en mulighed for at modernisere den offentlige administration, så den bliver mere effektiv i kraft af den større klarhed og transparens, som denne praksis medfører.

| 1.3 | Det er samtidigt en chance for virksomhederne, især de små og mellemstore, som hermed får lettere adgang til de nye muligheder på et mere åbent og transparent marked. |
| --- | --- |

1.3

Det er samtidigt en chance for virksomhederne, især de små og mellemstore, som hermed får lettere adgang til de nye muligheder på et mere åbent og transparent marked.

| 1.4 | EØSU kan dog ikke undlade at udtrykke bekymring over de magre resultater, der er opnået indtil nu, som ikke synes at leve op til de oprindelige forventninger om at afslutte overgangen til offentlige e-indkøb senest i 2016. |
| --- | --- |

1.4

EØSU kan dog ikke undlade at udtrykke bekymring over de magre resultater, der er opnået indtil nu, som ikke synes at leve op til de oprindelige forventninger om at afslutte overgangen til offentlige e-indkøb senest i 2016.

| 1.5 | Medlemsstaternes ringe deltagelse er foruroligende, idet de fortsat er tilbageholdende med at indføre en praksis, som helt klart er til fordel for den offentlige administration og erhvervslivet. Kommissionen bør vedblive med at tilskynde til at indføre e-indkøb i den offentlige sektor i alle udbudsfaser, dels ved at indføre systemet med "ende til ende" e-indkøb i sine egne procedurer, dels ved at lovgive og udbrede god praksis. Det er derfor prisværdigt, at Kommissionen vil stille sine e-indkøbsløsninger til rådighed for de medlemsstater, som ønsker at benytte dem. |
| --- | --- |

1.5

Medlemsstaternes ringe deltagelse er foruroligende, idet de fortsat er tilbageholdende med at indføre en praksis, som helt klart er til fordel for den offentlige administration og erhvervslivet. Kommissionen bør vedblive med at tilskynde til at indføre e-indkøb i den offentlige sektor i alle udbudsfaser, dels ved at indføre systemet med "ende til ende" e-indkøb i sine egne procedurer, dels ved at lovgive og udbrede god praksis. Det er derfor prisværdigt, at Kommissionen vil stille sine e-indkøbsløsninger til rådighed for de medlemsstater, som ønsker at benytte dem.

| 1.6 | Markedet for offentlige indkøb er et opsplittet marked med et utal af løsninger og platforme, som for de flestes vedkommende ikke er designet til at være interoperable. Manglen på strategiske retningslinjer – eller ligefrem manglende vilje fra medlemsstaternes side til at gå sammen om indførelsen af fælles løsninger med adgang for alle – besværliggør adgangen for de økonomiske operatører, nationale såvel som tværnationale, og hindrer dermed den fri konkurrence. Kommissionen bør udøve sin standardiserende rolle ved at harmonisere de tekniske krav på grundlag af det arbejde, der allerede er udført og understøttet navnlig som led i PEPPOL-projektet, og som har vundet generel opbakning. Harmoniseringen er et vigtigt skridt i demokratiseringen af et marked, som har ambitioner om at være transparent og tilgængeligt takket være en korrekt anvendelse af de offentlige midler. |
| --- | --- |

1.6

Markedet for offentlige indkøb er et opsplittet marked med et utal af løsninger og platforme, som for de flestes vedkommende ikke er designet til at være interoperable. Manglen på strategiske retningslinjer – eller ligefrem manglende vilje fra medlemsstaternes side til at gå sammen om indførelsen af fælles løsninger med adgang for alle – besværliggør adgangen for de økonomiske operatører, nationale såvel som tværnationale, og hindrer dermed den fri konkurrence. Kommissionen bør udøve sin standardiserende rolle ved at harmonisere de tekniske krav på grundlag af det arbejde, der allerede er udført og understøttet navnlig som led i PEPPOL-projektet, og som har vundet generel opbakning. Harmoniseringen er et vigtigt skridt i demokratiseringen af et marked, som har ambitioner om at være transparent og tilgængeligt takket være en korrekt anvendelse af de offentlige midler.

| 1.7 | EØSU går også ind for, at de løsninger, man finder frem til, bliver tilgængelige for alle, uden sproglige barrierer eller hindringer for personer med handicap. Samtidigt er det vigtigt at holde omkostningerne ved etablering eller tilpasning af allerede eksisterende platforme nede, og dette gælder også deres vedligeholdelse. Standardisering er derfor af den allerstørste betydning. |
| --- | --- |

1.7

EØSU går også ind for, at de løsninger, man finder frem til, bliver tilgængelige for alle, uden sproglige barrierer eller hindringer for personer med handicap. Samtidigt er det vigtigt at holde omkostningerne ved etablering eller tilpasning af allerede eksisterende platforme nede, og dette gælder også deres vedligeholdelse. Standardisering er derfor af den allerstørste betydning.

| 1.8 | Markedet for offentlige indkøb er stadig vanskeligt tilgængeligt for små og mellemstore virksomheder, som ikke har den nødvendige størrelse eller tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer. EØSU understreger endnu en gang, at EU-lovgivningen om offentlige indkøb bør gøre det lettere for små og mellemstore virksomheder at opfylde de nødvendige kapital- og erfaringskrav navnlig ved at oprette konsortier eller midlertidige virksomhedssammenslutninger (3). |
| --- | --- |

1.8

Markedet for offentlige indkøb er stadig vanskeligt tilgængeligt for små og mellemstore virksomheder, som ikke har den nødvendige størrelse eller tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer. EØSU understreger endnu en gang, at EU-lovgivningen om offentlige indkøb bør gøre det lettere for små og mellemstore virksomheder at opfylde de nødvendige kapital- og erfaringskrav navnlig ved at oprette konsortier eller midlertidige virksomhedssammenslutninger (3).

| 1.9 | Forslaget til direktiv, der er under behandling, om e-fakturering i offentlige indkøb er endnu en vigtig brik i den samlede procedure for offentlige "ende til ende" e-indkøb. Harmoniseringen af fakturaernes indhold, som vil muliggøre interoperabilitet, vil give betydelige fordele. EØSU mener dog, at de foreslåede frister for indførelsen og udbredelsen heraf – når man betænker de fordele, som harmoniseringen vil give – er for lange. I en tid præget af konstant teknologisk udvikling haster det med at gennemføre standardiseringsarbejdet, da løsningerne ellers kan være forældede. |
| --- | --- |

1.9

Forslaget til direktiv, der er under behandling, om e-fakturering i offentlige indkøb er endnu en vigtig brik i den samlede procedure for offentlige "ende til ende" e-indkøb. Harmoniseringen af fakturaernes indhold, som vil muliggøre interoperabilitet, vil give betydelige fordele. EØSU mener dog, at de foreslåede frister for indførelsen og udbredelsen heraf – når man betænker de fordele, som harmoniseringen vil give – er for lange. I en tid præget af konstant teknologisk udvikling haster det med at gennemføre standardiseringsarbejdet, da løsningerne ellers kan være forældede.

| 1.10 | Kommissionens finansiering af udviklingen af e-indkøbsinfrastruktur i hele Europa via Connecting Europe-faciliteten (CEF) er et prisværdigt initiativ, men det trues nu af den drastiske beskæring af de midler, som Rådet har afsat til initiativet. EØSU beklager denne beskæring, som medfører store ændringer af de projekter af fælles interesse, som Kommissionen har lanceret, især hvad angår støtte til udvikling og indførelse af offentlige e-indkøb. |
| --- | --- |

1.10

Kommissionens finansiering af udviklingen af e-indkøbsinfrastruktur i hele Europa via Connecting Europe-faciliteten (CEF) er et prisværdigt initiativ, men det trues nu af den drastiske beskæring af de midler, som Rådet har afsat til initiativet. EØSU beklager denne beskæring, som medfører store ændringer af de projekter af fælles interesse, som Kommissionen har lanceret, især hvad angår støtte til udvikling og indførelse af offentlige e-indkøb.

| 1.11 | EØSU understreger, at ligesom i ethvert andet initiativ, der indebærer ændringer, er uddannelse af de menneskelige ressourcer af den største vigtighed. Muligheden for at finansiere uddannelsesprogrammerne via strukturfondene for perioden 2014-2020 er et prisværdigt initiativ. Men man må ikke overse uddannelsen af ansatte i den offentlige sektor, da det er vigtigt at give dem mulighed for at udvikle nye tekniske kompetencer og skabe bevidsthed om de nye dematerialiserede arbejdsmetoder. |
| --- | --- |

1.11

EØSU understreger, at ligesom i ethvert andet initiativ, der indebærer ændringer, er uddannelse af de menneskelige ressourcer af den største vigtighed. Muligheden for at finansiere uddannelsesprogrammerne via strukturfondene for perioden 2014-2020 er et prisværdigt initiativ. Men man må ikke overse uddannelsen af ansatte i den offentlige sektor, da det er vigtigt at give dem mulighed for at udvikle nye tekniske kompetencer og skabe bevidsthed om de nye dematerialiserede arbejdsmetoder.

| 1.12 | EØSU benytter lejligheden til at opfordre Rådet og appellere til medlemsstaterne om at føre de ideer, der er redegjort for i de dokumenter, som Kommissionen og de rådgivende organer har udarbejdet om dette emne, ud i livet for at forstærke effekten af det udførte arbejde. |
| --- | --- |

1.12

EØSU benytter lejligheden til at opfordre Rådet og appellere til medlemsstaterne om at føre de ideer, der er redegjort for i de dokumenter, som Kommissionen og de rådgivende organer har udarbejdet om dette emne, ud i livet for at forstærke effekten af det udførte arbejde.

2.   Resumé af dokumentet

| 2.1 | I denne meddelelse gøres der rede for, hvor langt man er kommet med gennemførelsen af "ende-til-ende" e-indkøb og med gennemførelsen af de foranstaltninger, der er beskrevet i meddelelsen "En strategi for offentlige e-indkøb" (4). |
| --- | --- |

2.1

I denne meddelelse gøres der rede for, hvor langt man er kommet med gennemførelsen af "ende-til-ende" e-indkøb og med gennemførelsen af de foranstaltninger, der er beskrevet i meddelelsen "En strategi for offentlige e-indkøb" (4).

| 2.2 | Reformen af offentlige indkøb, digitaliseringen af den offentlige administration, nedbringelsen af den administrative byrde og den øgede transparens bidrager alt sammen til mere vækst, og moderniseringen af den offentlige administration er da også blevet udpeget som et af de fem prioriterede områder i Kommissionens årlige vækstundersøgelse for 2012 og 2013. De offentlige udgifter til varer, arbejde og tjenesteydelser udgør 19 % af EU's BNP (tal for 2011), hvilket viser betydningen af en reform af offentlige indkøb, som gør det muligt at reducere de offentlige udgifter. Dette vil frigøre betydelige ressourcer, som kan investeres i vækstforøgende politikker. |
| --- | --- |

2.2

Reformen af offentlige indkøb, digitaliseringen af den offentlige administration, nedbringelsen af den administrative byrde og den øgede transparens bidrager alt sammen til mere vækst, og moderniseringen af den offentlige administration er da også blevet udpeget som et af de fem prioriterede områder i Kommissionens årlige vækstundersøgelse for 2012 og 2013. De offentlige udgifter til varer, arbejde og tjenesteydelser udgør 19 % af EU's BNP (tal for 2011), hvilket viser betydningen af en reform af offentlige indkøb, som gør det muligt at reducere de offentlige udgifter. Dette vil frigøre betydelige ressourcer, som kan investeres i vækstforøgende politikker.

| 2.3 | Reformen af offentlige indkøb og overgangen til "ende-til-ende" e-indkøb er også en lejlighed til at nytænke den offentlige administrations opbygning og gøre den mere transparent, korrekt og i stand til at bidrage til målene i Europa-2020-strategien om bæredygtig vækst. |
| --- | --- |

2.3

Reformen af offentlige indkøb og overgangen til "ende-til-ende" e-indkøb er også en lejlighed til at nytænke den offentlige administrations opbygning og gøre den mere transparent, korrekt og i stand til at bidrage til målene i Europa-2020-strategien om bæredygtig vækst.

| 2.4 | Generelt har de små og mellemstore virksomheder i dag adgang til internettet - i 2012 var der kun 4,6 % af disse virksomheder, der ikke havde adgang til internettet (5). Således er et flertal af de små og mellemstore virksomheder sådan udstyret, at de kan anvende "ende-til-ende" e-indkøb, og undersøgelser viser, at virksomhederne i de lande, hvor offentlige e-indkøb af almindelig praksis, har positive erfaringer hermed. Ikke desto mindre bør man være særligt opmærksom på at fremme e-fakturering og e-indkøbstjenester, der har lave omkostninger og er lette at anvende. |
| --- | --- |

2.4

Generelt har de små og mellemstore virksomheder i dag adgang til internettet - i 2012 var der kun 4,6 % af disse virksomheder, der ikke havde adgang til internettet (5). Således er et flertal af de små og mellemstore virksomheder sådan udstyret, at de kan anvende "ende-til-ende" e-indkøb, og undersøgelser viser, at virksomhederne i de lande, hvor offentlige e-indkøb af almindelig praksis, har positive erfaringer hermed. Ikke desto mindre bør man være særligt opmærksom på at fremme e-fakturering og e-indkøbstjenester, der har lave omkostninger og er lette at anvende.

| 2.5 | Selv om internettet anvendes generelt, er anvendelsen af offentlige e-indkøb stadig kun i sin vorden. Kommissionen har planer om at gøre den obligatorisk fra andet halvår af 2016. For eksempel er elektronisk indgivelse af tilbud stadig meget lidt udbredt, idet anvendelsen heraf skønnes at ligge på omkring 10 %. I de fleste lande er e-indgivelse frivillig bortset fra Portugal, hvor denne fremgangsmåde er en obligatorisk procedure over en vis beløbsgrænse. Ligeledes er e-fakturering – over en vis beløbsgrænse – nu en realitet for nogle, men det skønnes, at kun 12 % af virksomhederne benytter elektroniske medier til at udstede eller modtage regninger i deres forbindelser med offentlige myndigheder. |
| --- | --- |

2.5

Selv om internettet anvendes generelt, er anvendelsen af offentlige e-indkøb stadig kun i sin vorden. Kommissionen har planer om at gøre den obligatorisk fra andet halvår af 2016. For eksempel er elektronisk indgivelse af tilbud stadig meget lidt udbredt, idet anvendelsen heraf skønnes at ligge på omkring 10 %. I de fleste lande er e-indgivelse frivillig bortset fra Portugal, hvor denne fremgangsmåde er en obligatorisk procedure over en vis beløbsgrænse. Ligeledes er e-fakturering – over en vis beløbsgrænse – nu en realitet for nogle, men det skønnes, at kun 12 % af virksomhederne benytter elektroniske medier til at udstede eller modtage regninger i deres forbindelser med offentlige myndigheder.

| 2.6 | For at komme videre kræves følgende: standardisering af offentlige e-indkøb for at nå dertil, at e-fakturering er reglen snarere end undtagelsen inden for offentlige indkøb; tilskyndelse til medlemsstaterne til at udforme nationale strategier for anvendelsen af offentlige e-indkøb og e-fakturering; udveksling af god praksis. |
| --- | --- |

2.6

For at komme videre kræves følgende: standardisering af offentlige e-indkøb for at nå dertil, at e-fakturering er reglen snarere end undtagelsen inden for offentlige indkøb; tilskyndelse til medlemsstaterne til at udforme nationale strategier for anvendelsen af offentlige e-indkøb og e-fakturering; udveksling af god praksis.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | EØSU understreger endnu en gang, at det erkender betydningen af en revision af lovrammerne for offentlige indkøb, så det bliver muligt at dematerialisere proceduren og gradvist gør offentlige e-indkøb obligatoriske. Alligevel må EØSU konstatere, at de fremskridt, der er sket mht. anvendelsen af offentlige e-indkøb, ikke har givet resultater, der lever op til forventningerne. |
| --- | --- |

3.1

EØSU understreger endnu en gang, at det erkender betydningen af en revision af lovrammerne for offentlige indkøb, så det bliver muligt at dematerialisere proceduren og gradvist gør offentlige e-indkøb obligatoriske. Alligevel må EØSU konstatere, at de fremskridt, der er sket mht. anvendelsen af offentlige e-indkøb, ikke har givet resultater, der lever op til forventningerne.

| 3.2 | Opsplitningen af markedet for offentlige e-indkøb er blevet endnu mere markant i takt med, at medlemsstaterne er gået deres egne veje. Nu findes der forskellige løsninger og platforme, som i mangel af strategiske retningslinjer ikke er designet til at være interoperable, hvilket er en væsentlig betingelse for at muliggøre adgang for alle. Nok rapporteres der på lokalt plan om flere deltagere i udbuddene, hvilket er et fingerpeg om bedre adgang til markedet, men det samme kan ikke siges om deltagelsen i de grænseoverskridende udbud, hvor det er besværligt for små og mellemstore virksomheder at få adgang ikke kun af tekniske, men også økonomiske årsager. Det er muligt for små og mellemstore virksomheder at deltage i grænseoverskridende udbud, hvis de går sammen i et konsortium, og denne løsning kan og bør derfor vinde udbredelse i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

3.2

Opsplitningen af markedet for offentlige e-indkøb er blevet endnu mere markant i takt med, at medlemsstaterne er gået deres egne veje. Nu findes der forskellige løsninger og platforme, som i mangel af strategiske retningslinjer ikke er designet til at være interoperable, hvilket er en væsentlig betingelse for at muliggøre adgang for alle. Nok rapporteres der på lokalt plan om flere deltagere i udbuddene, hvilket er et fingerpeg om bedre adgang til markedet, men det samme kan ikke siges om deltagelsen i de grænseoverskridende udbud, hvor det er besværligt for små og mellemstore virksomheder at få adgang ikke kun af tekniske, men også økonomiske årsager. Det er muligt for små og mellemstore virksomheder at deltage i grænseoverskridende udbud, hvis de går sammen i et konsortium, og denne løsning kan og bør derfor vinde udbredelse i medlemsstaterne.

| 3.3 | EØSU mener, at spørgsmålet om interoperabilitet er centralt, og opfordrer til, at der tages mere målbeviste skridt i denne retning ved at støtte det standardiseringsarbejde, der er udført, og ved at trække på erfaringerne i de medlemsstater, hvor systemet er mest udviklet. |
| --- | --- |

3.3

EØSU mener, at spørgsmålet om interoperabilitet er centralt, og opfordrer til, at der tages mere målbeviste skridt i denne retning ved at støtte det standardiseringsarbejde, der er udført, og ved at trække på erfaringerne i de medlemsstater, hvor systemet er mest udviklet.

| 3.4 | "Ende-til-ende" e-indkøb er et vigtigt redskab til indførelse af større stringens og transparens i en sektor, som fordi den tilhører os alle, bør være eksemplarisk og fastsætte normer for urokkelig hæderlighed og seriøsitet. |
| --- | --- |

3.4

"Ende-til-ende" e-indkøb er et vigtigt redskab til indførelse af større stringens og transparens i en sektor, som fordi den tilhører os alle, bør være eksemplarisk og fastsætte normer for urokkelig hæderlighed og seriøsitet.

| 3.5 | Den elektroniske fremgangsmåde kan have flere fordele såsom:






  — | bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse; |
| --- | --- | --- |

3.5

Den elektroniske fremgangsmåde kan have flere fordele såsom:

—

bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse;

| — | et mere effektivt marked med en betydelig reduktion af driftsomkostninger og offeromkostninger i de forskellige indkøbsfaser for såvel de ordregivende myndigheder som kontraktindehaverne; |
| --- | --- |

—

et mere effektivt marked med en betydelig reduktion af driftsomkostninger og offeromkostninger i de forskellige indkøbsfaser for såvel de ordregivende myndigheder som kontraktindehaverne;

| — | en positiv miljøeffekt takket være dematerialiseringen af dokumenterne, hvilket indebærer dels et mindre forbrug af papir, dels en distribuering af dokumenterne, som udmærker sig ved et mindre miljøaftryk; |
| --- | --- |

—

en positiv miljøeffekt takket være dematerialiseringen af dokumenterne, hvilket indebærer dels et mindre forbrug af papir, dels en distribuering af dokumenterne, som udmærker sig ved et mindre miljøaftryk;

| — | kortere frister for kontrakttildeling og betaling; |
| --- | --- |

—

kortere frister for kontrakttildeling og betaling;

| — | lettere overvågning af indkøbsproceduren; |
| --- | --- |

—

lettere overvågning af indkøbsproceduren;

| — | integration og udvikling af det indre marked; |
| --- | --- |

—

integration og udvikling af det indre marked;

| — | udvidet adgang til markedet for offentlige indkøb for små og mellemstore virksomheder – hvad enten deres virksomhed er nationalt baseret eller grænseoverskridende – idet afstanden til udbudsstedet ikke længere spiller så stor en rolle, hvilket gør det lettere at deltage i nationale og grænseoverskridende udbud; |
| --- | --- |

—

udvidet adgang til markedet for offentlige indkøb for små og mellemstore virksomheder – hvad enten deres virksomhed er nationalt baseret eller grænseoverskridende – idet afstanden til udbudsstedet ikke længere spiller så stor en rolle, hvilket gør det lettere at deltage i nationale og grænseoverskridende udbud;

| — | når udbuddet gennemføres på grundlag af en elektronisk formular, som bliver forsynet med valideringer, vil der være mindre risiko for at begå fejl ved udfyldelsen af formularerne og for dermed at blive udelukket fra deltagelse; |
| --- | --- |

—

når udbuddet gennemføres på grundlag af en elektronisk formular, som bliver forsynet med valideringer, vil der være mindre risiko for at begå fejl ved udfyldelsen af formularerne og for dermed at blive udelukket fra deltagelse;

| — | platformene kan varsko leverandørerne om offentliggørelse af udbud; |
| --- | --- |

—

platformene kan varsko leverandørerne om offentliggørelse af udbud;

| — | mulighed for modernisering af den offentlige administration gennem en afsmittende virkning på andre procedurer, som ligeledes dematerialiseres, hvilket vil lette den administrative byrde; |
| --- | --- |

—

mulighed for modernisering af den offentlige administration gennem en afsmittende virkning på andre procedurer, som ligeledes dematerialiseres, hvilket vil lette den administrative byrde;

| — | færre omkostninger i forbindelse med udbudsforhandlinger; |
| --- | --- |

—

færre omkostninger i forbindelse med udbudsforhandlinger;

| — | forretningsmuligheder for virksomheder, der leverer teknologiske tjenester og kommunikationstjenester; |
| --- | --- |

—

forretningsmuligheder for virksomheder, der leverer teknologiske tjenester og kommunikationstjenester;

| — | skabelse af nye udviklingsmuligheder for de offentligt ansatte og virksomhederne. |
| --- | --- |

—

skabelse af nye udviklingsmuligheder for de offentligt ansatte og virksomhederne.

| 3.6 | Blandt de mulige ulemper kan nævnes:






  — | store omkostninger ved etablering og vedligeholdelse af platformene for e-indkøb, som kræver store investeringer, omend de opvejes af fordelene; |
| --- | --- | --- |

3.6

Blandt de mulige ulemper kan nævnes:

—

store omkostninger ved etablering og vedligeholdelse af platformene for e-indkøb, som kræver store investeringer, omend de opvejes af fordelene;

| — | for de lande, som allerede har investeret i platforme, kan tilpasningen af software eller endog hardware være forbundet med betydelige omkostninger, såvel for de offentlige myndigheder som erhvervslivet; |
| --- | --- |

—

for de lande, som allerede har investeret i platforme, kan tilpasningen af software eller endog hardware være forbundet med betydelige omkostninger, såvel for de offentlige myndigheder som erhvervslivet;

| — | sikkerheden omkring de oplysninger, der indgives til de elektroniske platforme; |
| --- | --- |

—

sikkerheden omkring de oplysninger, der indgives til de elektroniske platforme;

| — | afhængighed af tjenester leveret af tredjeparter, såsom teleoperatører og forvaltere af platforme for e-indkøb; |
| --- | --- |

—

afhængighed af tjenester leveret af tredjeparter, såsom teleoperatører og forvaltere af platforme for e-indkøb;

| — | den mere omfattende regulering af de nødvendige trin i udbudsproceduren (indgivelse af bud, vedlæggelse af dokumentation og udfyldelse af formularer) kan medføre flere tilfælde af procedurefejl, som kan gøre tildelingen eller indgåelsen af kontrakter ugyldig. |
| --- | --- |

—

den mere omfattende regulering af de nødvendige trin i udbudsproceduren (indgivelse af bud, vedlæggelse af dokumentation og udfyldelse af formularer) kan medføre flere tilfælde af procedurefejl, som kan gøre tildelingen eller indgåelsen af kontrakter ugyldig.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1 | Det fremlagte forslag til direktiv om e-fakturering i offentlige e-indkøb, som fastlægger en europæisk standard for e-fakturering, er et velkomment skridt på vejen til indførelse af offentlige "ende til ende" e-indkøb i en situation, hvor elektronisk udstedelse og udveksling af fakturaer stadig er i en indledende fase. Harmoniseringen af oplysningerne i en faktura vil bane vejen for den så længe eftertragtede grænseoverskridende interoperabilitet. Dog mener EØSU, at de foreslåede frister er for lange, og de bidrager således ikke til målet om hurtig udbredelse af e-fakturering i offentlige indkøb. En sådan praksis vil ellers have en afsmittende virkning på de øvrige markeder. |
| --- | --- |

4.1

Det fremlagte forslag til direktiv om e-fakturering i offentlige e-indkøb, som fastlægger en europæisk standard for e-fakturering, er et velkomment skridt på vejen til indførelse af offentlige "ende til ende" e-indkøb i en situation, hvor elektronisk udstedelse og udveksling af fakturaer stadig er i en indledende fase. Harmoniseringen af oplysningerne i en faktura vil bane vejen for den så længe eftertragtede grænseoverskridende interoperabilitet. Dog mener EØSU, at de foreslåede frister er for lange, og de bidrager således ikke til målet om hurtig udbredelse af e-fakturering i offentlige indkøb. En sådan praksis vil ellers have en afsmittende virkning på de øvrige markeder.

| 4.2 | Forslaget er også lidet ambitiøst, idet det begrænser sig til et krav om, at offentlige myndigheder ikke kan afvise dokumenter, som er udformet efter den europæiske standard. |
| --- | --- |

4.2

Forslaget er også lidet ambitiøst, idet det begrænser sig til et krav om, at offentlige myndigheder ikke kan afvise dokumenter, som er udformet efter den europæiske standard.

| 4.3 | Der er foretaget betydelige investeringer i infrastrukturer i medlemsstaterne, og derfor bør standardiseringen afsluttes hurtigst muligt, for at de investeringer, der allerede er foretaget, kan begynde at tjene sig ind, og for at undgå dobbeltinvesteringer pga. forældelse i forhold til de nye standarder. |
| --- | --- |

4.3

Der er foretaget betydelige investeringer i infrastrukturer i medlemsstaterne, og derfor bør standardiseringen afsluttes hurtigst muligt, for at de investeringer, der allerede er foretaget, kan begynde at tjene sig ind, og for at undgå dobbeltinvesteringer pga. forældelse i forhold til de nye standarder.

| 4.4 | Kommissionen vil give Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) til opgave at udføre standardiseringsarbejdet. EØSU går ind for, at dette arbejde baseres på de fremskridt, der i mellemtiden er gjort i CEN BII, som har udarbejdet "interoperable standardprofiler", og på resultaterne af projektet PEPPOL (Pan-European Public Procurement Online), som har fastlagt de interoperabilitetsbroer, der er nødvendige for opkoblingen til de platforme, der allerede findes i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

4.4

Kommissionen vil give Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) til opgave at udføre standardiseringsarbejdet. EØSU går ind for, at dette arbejde baseres på de fremskridt, der i mellemtiden er gjort i CEN BII, som har udarbejdet "interoperable standardprofiler", og på resultaterne af projektet PEPPOL (Pan-European Public Procurement Online), som har fastlagt de interoperabilitetsbroer, der er nødvendige for opkoblingen til de platforme, der allerede findes i medlemsstaterne.

| 4.5 | I den nuværende situation med knappe finansielle midler bifalder EØSU Kommissionens plan om at finansiere og støtte udviklingen af den infrastruktur, der kræves til "ende til ende" e-indkøb via "Connecting Europe-faciliteten" (CEF) (6). Dog anbefaler EØSU i betragtning af, at de disponible midler nedskæres fra 9,2 mia. EUR til blot 1 mia. EUR, at man ved anvendelsen af disse knappe midler ikke glemmer investeringerne i udvikling af procedurer for offentlige e-indkøb. |
| --- | --- |

4.5

I den nuværende situation med knappe finansielle midler bifalder EØSU Kommissionens plan om at finansiere og støtte udviklingen af den infrastruktur, der kræves til "ende til ende" e-indkøb via "Connecting Europe-faciliteten" (CEF) (6). Dog anbefaler EØSU i betragtning af, at de disponible midler nedskæres fra 9,2 mia. EUR til blot 1 mia. EUR, at man ved anvendelsen af disse knappe midler ikke glemmer investeringerne i udvikling af procedurer for offentlige e-indkøb.

| 4.6 | Da det ikke er Kommissionens ansvar alene at indføre offentlige "ende til ende" e-indkøb, bør medlemsstaterne opfordres til at yde deres bidrag til, at denne praksis kan blive en realitet. Kommissionen bør ikke blot gå i spidsen ved at gøre sine procedurer for offentlige indkøb elektroniske, men også støtte medlemsstaterne i dette arbejde ved at udøve sine standardiseringsbeføjelser, udbrede god praksis og støtte fastlæggelsen af nationale standarder, som kan føre til indførelsen af et system med offentlige indkøb uden hindringer af nogen art - et system, hvor der er interoperabilitet og adgang for alle. Det er også vigtigt, at Kommissionen stiller open source-løsninger til rådighed. |
| --- | --- |

4.6

Da det ikke er Kommissionens ansvar alene at indføre offentlige "ende til ende" e-indkøb, bør medlemsstaterne opfordres til at yde deres bidrag til, at denne praksis kan blive en realitet. Kommissionen bør ikke blot gå i spidsen ved at gøre sine procedurer for offentlige indkøb elektroniske, men også støtte medlemsstaterne i dette arbejde ved at udøve sine standardiseringsbeføjelser, udbrede god praksis og støtte fastlæggelsen af nationale standarder, som kan føre til indførelsen af et system med offentlige indkøb uden hindringer af nogen art - et system, hvor der er interoperabilitet og adgang for alle. Det er også vigtigt, at Kommissionen stiller open source-løsninger til rådighed.

| 4.7 | Kommissionen har bebudet, at den vil iværksætte en undersøgelse for at udpege de strategier for e-indkøb og e-fakturering i EU, som viser sig at være de mest vellykkede, med det mål at støtte medlemsstaterne, når de skal evaluere deres egne politikker. Udbredelsen af god praksis er vigtig og bør tilstræbes. Der er allerede gennemført flere undersøgelser, hvis resultater er blevet offentliggjort, såsom anbefalingerne fra ekspertgruppen vedrørende e-udbud (e-TEG) i Golden Book of e-procurement (som er nået til ensartede resultater, selv om de er gennemført uafhængigt af hinanden), og det gælder også den endelige rapport om PEPPOL-projektet. Situationen i hvert enkelt land er unik, og udformningen af strategier bør understøttes, men ikke nødvendigvis gennem offentliggørelse af endnu en undersøgelse, som er overflødig og kan virke mod hensigten. |
| --- | --- |

4.7

Kommissionen har bebudet, at den vil iværksætte en undersøgelse for at udpege de strategier for e-indkøb og e-fakturering i EU, som viser sig at være de mest vellykkede, med det mål at støtte medlemsstaterne, når de skal evaluere deres egne politikker. Udbredelsen af god praksis er vigtig og bør tilstræbes. Der er allerede gennemført flere undersøgelser, hvis resultater er blevet offentliggjort, såsom anbefalingerne fra ekspertgruppen vedrørende e-udbud (e-TEG) i Golden Book of e-procurement (som er nået til ensartede resultater, selv om de er gennemført uafhængigt af hinanden), og det gælder også den endelige rapport om PEPPOL-projektet. Situationen i hvert enkelt land er unik, og udformningen af strategier bør understøttes, men ikke nødvendigvis gennem offentliggørelse af endnu en undersøgelse, som er overflødig og kan virke mod hensigten.

| 4.8 | EØSU glæder sig over Kommissionens forslag om at fremme udviklingen og anvendelsen af e-certifikater ved hjælp af værktøjet Virtual Company dossier (VCD), som PEPPOL-projektet har udviklet. Det giver de økonomiske aktører mulighed for at indgive den dokumentation, som enhver ordregivende myndighed i Europa har brug for, og som dette værktøj kan læse og acceptere. |
| --- | --- |

4.8

EØSU glæder sig over Kommissionens forslag om at fremme udviklingen og anvendelsen af e-certifikater ved hjælp af værktøjet Virtual Company dossier (VCD), som PEPPOL-projektet har udviklet. Det giver de økonomiske aktører mulighed for at indgive den dokumentation, som enhver ordregivende myndighed i Europa har brug for, og som dette værktøj kan læse og acceptere.

| 4.9 | Forslaget om på nationalt plan at føre tilsyn med de offentlige indkøb, der er foretaget, og resultatindikatorerne i den forbindelse kan også støttes. Som eksempel herpå kan nævnes den portugisiske internetportal «Base» (7), som allerede nu giver mulighed for at kontrollere udgifterne til offentlige indkøb og indhente forskellige statistiske oplysninger. |
| --- | --- |

4.9

Forslaget om på nationalt plan at føre tilsyn med de offentlige indkøb, der er foretaget, og resultatindikatorerne i den forbindelse kan også støttes. Som eksempel herpå kan nævnes den portugisiske internetportal «Base» (7), som allerede nu giver mulighed for at kontrollere udgifterne til offentlige indkøb og indhente forskellige statistiske oplysninger.

| 4.10 | EØSU tager positivt imod muligheden for at finansiere etablering af uddannelsesprogrammer for virksomheder via strukturfondene for perioden 2014-2020, med særligt fokus på de små og mellemstore virksomheder. Dog må man ikke forsømme uddannelsen i den offentlige sektor, og der bør udvikles uddannelsesprogrammer, som kan fremme effektiv anvendelse af nye, dematerialiserede og mindre udgiftskrævende fremgangsmåder. Muligheden for at finansiere etablering af infrastruktur er også vigtig, og den bør ikke kun være tilgængelig for de offentlige myndigheder, men også for erhvervslivet. |
| --- | --- |

4.10

EØSU tager positivt imod muligheden for at finansiere etablering af uddannelsesprogrammer for virksomheder via strukturfondene for perioden 2014-2020, med særligt fokus på de små og mellemstore virksomheder. Dog må man ikke forsømme uddannelsen i den offentlige sektor, og der bør udvikles uddannelsesprogrammer, som kan fremme effektiv anvendelse af nye, dematerialiserede og mindre udgiftskrævende fremgangsmåder. Muligheden for at finansiere etablering af infrastruktur er også vigtig, og den bør ikke kun være tilgængelig for de offentlige myndigheder, men også for erhvervslivet.

| 4.11 | Som nævnt lægger EØSU særlig stor vægt på interoperabilitet og adgang for alle, og det bifaldes derfor, at Kommissionen vil offentliggøre nøgleprincipper, som skal gælde for alle e-indkøbsordninger. Ud over spørgsmålet om lettere adgang for tværnationale leverandører og små og mellemstore virksomheder vil EØSU gerne opfordre til, at man ikke forbigår sprogbarriererne og adgangsvanskelighederne for personer med handicap i henhold til bestemmelserne om ikke-forskelsbehandling i artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder, som Den Europæiske Union har ratificeret. |
| --- | --- |

4.11

Som nævnt lægger EØSU særlig stor vægt på interoperabilitet og adgang for alle, og det bifaldes derfor, at Kommissionen vil offentliggøre nøgleprincipper, som skal gælde for alle e-indkøbsordninger. Ud over spørgsmålet om lettere adgang for tværnationale leverandører og små og mellemstore virksomheder vil EØSU gerne opfordre til, at man ikke forbigår sprogbarriererne og adgangsvanskelighederne for personer med handicap i henhold til bestemmelserne om ikke-forskelsbehandling i artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder, som Den Europæiske Union har ratificeret.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

Henri MALOSSE

---

(1)  EUT C 11 af 15.1.2013, s. 44.

1

(2)  Offentlige "Ende-til-ende" e-indkøb består i anvendelse af elektroniske meddelelser og transaktionsbehandling i den offentlige sektors organisationer ved indkøb af varer og tjenesteydelser i alle udbudsfaser lige fra den fase, der går forud for kontrakttildelingen (offentliggørelse af meddelelser om udbud, adgang til udbudsdokumenter, indgivelse af bud, bedømmelse af indkomne bud og tildeling af kontrakt) til fasen efter kontrakttildelingen (ordre, fakturering og betaling).

2

(3)  EUT C 11 af 15.1.2013, s. 44.

3

(4)  COM(2012) 179 final.

4

(5)  Oplysninger fra Eurostat for 2013.

5

(6)  EUT C 143 af 22.5.2012, s. 116-119.

6

(7)  www.base.gov.pt/

7

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/101 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/101

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om tilgængeliggørelse på markedet af trykbærende udstyr (omarbejdning)«

COM(2013) 471 final — 201/0221 (COD)

2014/C 67/20

Ordfører uden studiegruppe: Antonello PEZZINI

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 4. juli 2013 og den 16. juli 2013 under henvisning til artikel 114 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om tilgængeliggørelse på markedet af trykbærende udstyr (omarbejdning)"

COM(2013) 471 final — 2013/0221 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 2. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober 2013, følgende udtalelse med 142 stemmer for, 2 imod og 2 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg værdsætter Kommissionens arbejde for at tilpasse EU-lovgivningen om trykbærende udstyr til den internationale udvikling og den nye retlige ramme for det indre marked med det sigte at gøre markedet mere effektivt, forbedre dets virkemåde og forenkle procedurerne ved at fastlægge de nødvendige sikkerhedskrav, som trykbærende udstyr skal opfylde, for at det kan markedsføres. |
| --- | --- |

1.1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg værdsætter Kommissionens arbejde for at tilpasse EU-lovgivningen om trykbærende udstyr til den internationale udvikling og den nye retlige ramme for det indre marked med det sigte at gøre markedet mere effektivt, forbedre dets virkemåde og forenkle procedurerne ved at fastlægge de nødvendige sikkerhedskrav, som trykbærende udstyr skal opfylde, for at det kan markedsføres.

| 1.2 | Udvalget er enigt i valget af omarbejdning som lovgivningsteknik, dvs. vedtagelse "af en ny retsakt, der i én og samme tekst samler [...] de indholdsmæssige ændringer" med henblik på at tilpasse direktiv 97/23/EF (direktivet om trykbærende udstyr) til de nye retlige rammer. |
| --- | --- |

1.2

Udvalget er enigt i valget af omarbejdning som lovgivningsteknik, dvs. vedtagelse "af en ny retsakt, der i én og samme tekst samler [...] de indholdsmæssige ændringer" med henblik på at tilpasse direktiv 97/23/EF (direktivet om trykbærende udstyr) til de nye retlige rammer.

| 1.3 | Endnu en gang understreger EØSU, hvor vigtigt det er at sikre fuld anvendelse af princippet om fri bevægelighed for varer, der er sikre og opfylder de gældende krav, således at produkter, som lovligt markedsføres i ét medlemsland, kan markedsføres uden hindringer i hele EU med garanti for produkternes fulde sporbarhed og ensartet, effektiv og velfungerende markedsovervågning. |
| --- | --- |

1.3

Endnu en gang understreger EØSU, hvor vigtigt det er at sikre fuld anvendelse af princippet om fri bevægelighed for varer, der er sikre og opfylder de gældende krav, således at produkter, som lovligt markedsføres i ét medlemsland, kan markedsføres uden hindringer i hele EU med garanti for produkternes fulde sporbarhed og ensartet, effektiv og velfungerende markedsovervågning.

| 1.4 | EØSU mener, at alle forpligtelser og procedurer i det nye direktiv om trykbærende udstyr bør anvendes under overholdelse af proportionalitetsprincippet ved certificeringsprocedurer og -forpligtelser, navnlig når der er tale om mindre virksomheder og ikke masseproducerede produkter og produkter, der fremstilles i begrænsede serier. |
| --- | --- |

1.4

EØSU mener, at alle forpligtelser og procedurer i det nye direktiv om trykbærende udstyr bør anvendes under overholdelse af proportionalitetsprincippet ved certificeringsprocedurer og -forpligtelser, navnlig når der er tale om mindre virksomheder og ikke masseproducerede produkter og produkter, der fremstilles i begrænsede serier.

| 1.5 | EØSU anser det for lige så vigtigt med en mere effektiv og udbredt markedsovervågning og mere ensartede kompetenceniveauer for de bemyndigede overensstemmelsesvurderingsorganer, som skal opfylde skrappe obligatoriske krav og tilbydes uddannelsesstøtte. |
| --- | --- |

1.5

EØSU anser det for lige så vigtigt med en mere effektiv og udbredt markedsovervågning og mere ensartede kompetenceniveauer for de bemyndigede overensstemmelsesvurderingsorganer, som skal opfylde skrappe obligatoriske krav og tilbydes uddannelsesstøtte.

| 1.6 | Der skal føres tilsyn med gennemførelsen af det nye direktiv om trykbærende udstyr, og hvert andet år bør en rapport udarbejdet af uafhængige eksperter forelægges Rådet, Parlamentet og EØSU. |
| --- | --- |

1.6

Der skal føres tilsyn med gennemførelsen af det nye direktiv om trykbærende udstyr, og hvert andet år bør en rapport udarbejdet af uafhængige eksperter forelægges Rådet, Parlamentet og EØSU.

| 1.7 | De indikatorer, som indsamles af RAPEX, bør efter udvalgets opfattelse videreudvikles, så det bliver muligt at overvåge, at antallet af ikke-overensstemmende produkter på markedet mindskes, og at kvaliteten af den overensstemmelsesvurdering, som leveres af de bemyndigede organer, forbedres. |
| --- | --- |

1.7

De indikatorer, som indsamles af RAPEX, bør efter udvalgets opfattelse videreudvikles, så det bliver muligt at overvåge, at antallet af ikke-overensstemmende produkter på markedet mindskes, og at kvaliteten af den overensstemmelsesvurdering, som leveres af de bemyndigede organer, forbedres.

| 1.8 | Der må fastlægges et klart og transparent anvendelsesområde for gennemførelsesbeføjelserne for det nye direktiv, som er tillagt Kommissionen, og i den forbindelse er det især vigtigt, at Parlamentets, Rådets og de enkelte medlemsstaters ret til at blive orienteret og eventuelt hørt respekteres. |
| --- | --- |

1.8

Der må fastlægges et klart og transparent anvendelsesområde for gennemførelsesbeføjelserne for det nye direktiv, som er tillagt Kommissionen, og i den forbindelse er det især vigtigt, at Parlamentets, Rådets og de enkelte medlemsstaters ret til at blive orienteret og eventuelt hørt respekteres.

2.   De væsentligste spørgsmål forbundet med markedsføring af trykbærende udstyr

2.1   Harmonisering af lovgivningen og trykbærende udstyr

| 2.1.1 | I perioden 2008-2010 blev der på det indre marked handlet forbrugsvarer for ca. 1 bio. euro, og værdien af de harmoniserede sektorer i EU for såvel forbrugsvarer som varer til erhvervsmæssig brug er blevet opgjort til mere end 2,1 bio. euro. |
| --- | --- |

2.1.1

I perioden 2008-2010 blev der på det indre marked handlet forbrugsvarer for ca. 1 bio. euro, og værdien af de harmoniserede sektorer i EU for såvel forbrugsvarer som varer til erhvervsmæssig brug er blevet opgjort til mere end 2,1 bio. euro.

| 2.1.2 | Den frie bevægelighed for varer, der er sikre og opfylder de gældende krav, er en af EU's grundpiller, og markedsovervågning er et vigtigt instrument til beskyttelse af forbrugerne og brugerne mod markedsføring af farlige, ikke-overensstemmende produkter. |
| --- | --- |

2.1.2

Den frie bevægelighed for varer, der er sikre og opfylder de gældende krav, er en af EU's grundpiller, og markedsovervågning er et vigtigt instrument til beskyttelse af forbrugerne og brugerne mod markedsføring af farlige, ikke-overensstemmende produkter.

| 2.1.3 | Indførelsen af direktiv 97/23/EF – direktivet om trykbærende udstyr – har haft stor betydning:






  — | for det indre markeds funktion i sektoren, målt på såvel effektivitet som virkemåde, |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Indførelsen af direktiv 97/23/EF – direktivet om trykbærende udstyr – har haft stor betydning:

—

for det indre markeds funktion i sektoren, målt på såvel effektivitet som virkemåde,

| — | for at fjerne forskellige handelshindringer, |
| --- | --- |

—

for at fjerne forskellige handelshindringer,

| — | for at sikre et højt produktsikkerhedsniveau. |
| --- | --- |

—

for at sikre et højt produktsikkerhedsniveau.

| 2.1.4 | EØSU har hilst tilpasningen af lovgivningen til de nye forordninger om markedsføring af produkter i det indre marked (1) velkommen og bifaldet forordning 765/2008/EF (2) om akkreditering og markedsovervågning – forordningen om de nye retlige rammer – og afgørelse 768/2008/EF, der fastlægger fælles rammer for markedsføring af produkter – afgørelsen om de nye retlige rammer, som anført i "Varepakken", som udvalget har afgivet en positiv udtalelse om (3). |
| --- | --- |

2.1.4

EØSU har hilst tilpasningen af lovgivningen til de nye forordninger om markedsføring af produkter i det indre marked (1) velkommen og bifaldet forordning 765/2008/EF (2) om akkreditering og markedsovervågning – forordningen om de nye retlige rammer – og afgørelse 768/2008/EF, der fastlægger fælles rammer for markedsføring af produkter – afgørelsen om de nye retlige rammer, som anført i "Varepakken", som udvalget har afgivet en positiv udtalelse om (3).

| 2.1.5 | Kommissionen har desuden til hensigt at tilpasse direktiv 97/23/EF til forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 – CLP-forordningen – om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger (4) i overensstemmelse med den nye klassificering, der fastlægges deri for at tage højde for de trykfarer, der er forbundet med farlige fluida. |
| --- | --- |

2.1.5

Kommissionen har desuden til hensigt at tilpasse direktiv 97/23/EF til forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 – CLP-forordningen – om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger (4) i overensstemmelse med den nye klassificering, der fastlægges deri for at tage højde for de trykfarer, der er forbundet med farlige fluida.

2.2   Tilpasning til den nye lovramme og juridisk sammenhæng

| 2.2.1 | Problemet med manglende overholdelse af kravene i direktivet om trykbærende udstyr opfattes generelt af alle erhvervsdrivende i sektoren som en faktor, der skader konkurrenceevnen for de virksomheder, der overholder kravene. |
| --- | --- |

2.2.1

Problemet med manglende overholdelse af kravene i direktivet om trykbærende udstyr opfattes generelt af alle erhvervsdrivende i sektoren som en faktor, der skader konkurrenceevnen for de virksomheder, der overholder kravene.

| 2.2.2 | Det er unfair konkurrence, som i vid udstrækning skyldes mangelfulde og ineffektive markedsovervågningsmekanismer: utilstrækkelig sporbarhed af produkter fra tredjelande, mangel på kompetencer i de bemyndigede organer (5) bl.a. som følge af den ikke-direkte gennemførelse af afgørelsen om de nye retlige rammer. |
| --- | --- |

2.2.2

Det er unfair konkurrence, som i vid udstrækning skyldes mangelfulde og ineffektive markedsovervågningsmekanismer: utilstrækkelig sporbarhed af produkter fra tredjelande, mangel på kompetencer i de bemyndigede organer (5) bl.a. som følge af den ikke-direkte gennemførelse af afgørelsen om de nye retlige rammer.

| 2.2.3 | Konsekvensanalyser har endvidere vist, at de erhvervsdrivende har svært ved at håndtere nogle lovrammer, som er blevet gradvist mere komplekse. |
| --- | --- |

2.2.3

Konsekvensanalyser har endvidere vist, at de erhvervsdrivende har svært ved at håndtere nogle lovrammer, som er blevet gradvist mere komplekse.

| 2.2.4 | Oftere og oftere er et og samme produkt omfattet af mange forskellige retsakter. Det er for eksempel tilfældet med CLP-forordningen om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger, hvormed der indføres nye fareklasser og -kategorier, som kun delvis svarer til dem, der anvendes nu, til ikrafttræden i sektoren pr. 1. juni 2015. |
| --- | --- |

2.2.4

Oftere og oftere er et og samme produkt omfattet af mange forskellige retsakter. Det er for eksempel tilfældet med CLP-forordningen om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger, hvormed der indføres nye fareklasser og -kategorier, som kun delvis svarer til dem, der anvendes nu, til ikrafttræden i sektoren pr. 1. juni 2015.

| 2.2.5 | EØSU understregede allerede i sin udtalelse (6) om forordningen og afgørelsen om de nye retlige rammer, at "styrkelsen og moderniseringen af vilkårene for markedsføring af sikre kvalitetsprodukter er af grundlæggende betydning for forbrugerne, virksomhederne og de europæiske borgere". |
| --- | --- |

2.2.5

EØSU understregede allerede i sin udtalelse (6) om forordningen og afgørelsen om de nye retlige rammer, at "styrkelsen og moderniseringen af vilkårene for markedsføring af sikre kvalitetsprodukter er af grundlæggende betydning for forbrugerne, virksomhederne og de europæiske borgere".

| 2.2.6 | På den baggrund stiller EØSU sig positivt over for, at man har valgt omarbejdning som lovgivningsteknik for tilpasningen af direktivet om trykbærende udstyr til afgørelsen om de nye retlige rammer med henblik på at opnå størst juridisk klarhed med vedtagelse "af en ny retsakt, der i én og samme tekst samler både de indholdsmæssige ændringer, der foretages af retsakten, og de bestemmelser i den tidligere retsakt, der forbliver uændrede. Den nye retsakt træder i stedet for og ophæver den tidligere retsakt" (7). |
| --- | --- |

2.2.6

På den baggrund stiller EØSU sig positivt over for, at man har valgt omarbejdning som lovgivningsteknik for tilpasningen af direktivet om trykbærende udstyr til afgørelsen om de nye retlige rammer med henblik på at opnå størst juridisk klarhed med vedtagelse "af en ny retsakt, der i én og samme tekst samler både de indholdsmæssige ændringer, der foretages af retsakten, og de bestemmelser i den tidligere retsakt, der forbliver uændrede. Den nye retsakt træder i stedet for og ophæver den tidligere retsakt" (7).

| 2.2.7 | Ligeledes bifalder udvalget tilpasningen af direktiv 97/23/EF til CLP-forordningen for at sikre den juridiske sammenhæng i klassificeringen af trykbærende udstyr på grundlag af det fluidum, som det indeholder, fra den 1. juni 2015, hvor direktiv 67/548/EØF ophæves. Med denne tilpasning gennemføres i EU det globale harmoniserede system til klassificering og mærkning af kemikalier, som er vedtaget på internationalt plan i De Forenede Nationers regi. |
| --- | --- |

2.2.7

Ligeledes bifalder udvalget tilpasningen af direktiv 97/23/EF til CLP-forordningen for at sikre den juridiske sammenhæng i klassificeringen af trykbærende udstyr på grundlag af det fluidum, som det indeholder, fra den 1. juni 2015, hvor direktiv 67/548/EØF ophæves. Med denne tilpasning gennemføres i EU det globale harmoniserede system til klassificering og mærkning af kemikalier, som er vedtaget på internationalt plan i De Forenede Nationers regi.

2.3   Erhvervsdrivendes forpligtelser og krav om sporbarhed

| 2.3.1 | Udvalget lægger især vægt på kravene om produkternes sporbarhed og de erhvervsdrivendes forpligtelser og herunder især:






  — | forpligtelsen for importører, bemyndigede repræsentanter og distributører til at kontrollere, at produkterne er CE-mærkede og ledsaget af de påkrævede dokumenter og oplysninger om sporbarhed, |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Udvalget lægger især vægt på kravene om produkternes sporbarhed og de erhvervsdrivendes forpligtelser og herunder især:

—

forpligtelsen for importører, bemyndigede repræsentanter og distributører til at kontrollere, at produkterne er CE-mærkede og ledsaget af de påkrævede dokumenter og oplysninger om sporbarhed,

| — | forpligtelsen for fabrikanter til at levere brugsanvisning og sikkerhedsinformation på et for forbrugerne og slutbrugerne letforståeligt sprog, |
| --- | --- |

—

forpligtelsen for fabrikanter til at levere brugsanvisning og sikkerhedsinformation på et for forbrugerne og slutbrugerne letforståeligt sprog,

| — | sporbarhed i hele distributionskæden: fabrikanter, bemyndigede repræsentanter og importører, |
| --- | --- |

—

sporbarhed i hele distributionskæden: fabrikanter, bemyndigede repræsentanter og importører,

| — | forpligtelsen for hver eneste erhvervsdrivende til at kunne oplyse myndighederne om, hvor produktet er købt, og hvem der har leveret det. |
| --- | --- |

—

forpligtelsen for hver eneste erhvervsdrivende til at kunne oplyse myndighederne om, hvor produktet er købt, og hvem der har leveret det.

| 2.3.2 | Disse garantier for sporbarheden af alt markedsført trykbærende udstyr bør håndhæves til fulde under overholdelse af proportionalitetsprincippet ved certificeringsprocedurer og -forpligtelser, navnlig når der er tale om mindre virksomheder og ikke masseproducerede produkter og produkter, der fremstilles i begrænsede serier. |
| --- | --- |

2.3.2

Disse garantier for sporbarheden af alt markedsført trykbærende udstyr bør håndhæves til fulde under overholdelse af proportionalitetsprincippet ved certificeringsprocedurer og -forpligtelser, navnlig når der er tale om mindre virksomheder og ikke masseproducerede produkter og produkter, der fremstilles i begrænsede serier.

| 2.3.3 | Lige så vigtig er en effektiv markedsovervågning og mere ensartede kompetenceniveauer for de bemyndigede overensstemmelsesvurderingsorganer, som alle bør opfylde relevante obligatoriske krav som garanti for størst mulig upartiskhed og effektivitet i hele EU og lige konkurrencevilkår for alle producenter. |
| --- | --- |

2.3.3

Lige så vigtig er en effektiv markedsovervågning og mere ensartede kompetenceniveauer for de bemyndigede overensstemmelsesvurderingsorganer, som alle bør opfylde relevante obligatoriske krav som garanti for størst mulig upartiskhed og effektivitet i hele EU og lige konkurrencevilkår for alle producenter.

| 2.3.4 | Indikatorerne til overvågning af, at antallet af ikke-overensstemmende produkter på markedet mindskes, og at kvaliteten af vurderingerne forbedres, bør være baseret på den information, som indsamles af RAPEX, og de beskyttelsesklausulprocedurer, der indføres med direktivet, og NANDO-databasen (8). |
| --- | --- |

2.3.4

Indikatorerne til overvågning af, at antallet af ikke-overensstemmende produkter på markedet mindskes, og at kvaliteten af vurderingerne forbedres, bør være baseret på den information, som indsamles af RAPEX, og de beskyttelsesklausulprocedurer, der indføres med direktivet, og NANDO-databasen (8).

| 2.3.5 | Hvis Kommissionen får tillagt gennemførelsesbeføjelserne for det nye omarbejdede direktiv i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011, mener udvalget, at det må ske under fuld overholdelse af garantierne om orientering af Rådet, Parlamentet og eventuelt den berørte medlemsstat. |
| --- | --- |

2.3.5

Hvis Kommissionen får tillagt gennemførelsesbeføjelserne for det nye omarbejdede direktiv i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011, mener udvalget, at det må ske under fuld overholdelse af garantierne om orientering af Rådet, Parlamentet og eventuelt den berørte medlemsstat.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | Udvalget hilser omarbejdningen af direktivet om trykbærende udstyr fra 1997 velkommen og værdsætter Kommissionens arbejde for at tilpasse EU-lovgivningen om trykbærende udstyr til den internationale udvikling og den nye retlige ramme for det indre marked. |
| --- | --- |

3.1

Udvalget hilser omarbejdningen af direktivet om trykbærende udstyr fra 1997 velkommen og værdsætter Kommissionens arbejde for at tilpasse EU-lovgivningen om trykbærende udstyr til den internationale udvikling og den nye retlige ramme for det indre marked.

| 3.2 | Endnu en gang understreger EØSU, hvor vigtigt det er at sikre fuld anvendelse af princippet om fri bevægelighed for varer, der er sikre og opfylder de gældende krav, således at produkter, som lovligt markedsføres i ét medlemsland, kan markedsføres uden hindringer i hele EU med garanti for produkternes fulde sporbarhed og ensartet, effektiv og velfungerende markedsovervågning. |
| --- | --- |

3.2

Endnu en gang understreger EØSU, hvor vigtigt det er at sikre fuld anvendelse af princippet om fri bevægelighed for varer, der er sikre og opfylder de gældende krav, således at produkter, som lovligt markedsføres i ét medlemsland, kan markedsføres uden hindringer i hele EU med garanti for produkternes fulde sporbarhed og ensartet, effektiv og velfungerende markedsovervågning.

| 3.3 | Ved certificeringsprocedurer og -forpligtelser bør proportionalitetsprincippet i højere gad tages i betragtning, navnlig når der er tale om mindre virksomheder og ikke masseproducerede produkter eller produkter, der fremstilles i begrænsede serier. EØSU er af den opfattelse, at der til en revision af lovgivningen som den foreslåede burde udarbejdes en specifik oversigt over konsekvenserne for SMV'er i tillæg til de konsekvensanalyser og høringer, der er gennemført. |
| --- | --- |

3.3

Ved certificeringsprocedurer og -forpligtelser bør proportionalitetsprincippet i højere gad tages i betragtning, navnlig når der er tale om mindre virksomheder og ikke masseproducerede produkter eller produkter, der fremstilles i begrænsede serier. EØSU er af den opfattelse, at der til en revision af lovgivningen som den foreslåede burde udarbejdes en specifik oversigt over konsekvenserne for SMV'er i tillæg til de konsekvensanalyser og høringer, der er gennemført.

| 3.4 | Mere effektiv og udbredt markedsovervågning og mere ensartede kompetenceniveauer for de bemyndigede overensstemmelsesvurderingsorganer bør ikke kun sikres ved hjælp af sanktionsmekanismer, men snarere fremmes med europæiske uddannelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

3.4

Mere effektiv og udbredt markedsovervågning og mere ensartede kompetenceniveauer for de bemyndigede overensstemmelsesvurderingsorganer bør ikke kun sikres ved hjælp af sanktionsmekanismer, men snarere fremmes med europæiske uddannelsesforanstaltninger.

| 3.5 | Den nye omarbejdede lovgivning bør gennemgås regelmæssigt, og på grundlag af RAPEX-indikatorer bør der fremsendes rapporter til EU-institutionerne om udviklingen med hensyn til produkter, der ikke opfylder kravene, og om den generelle sikkerhed ved det trykbærende udstyr, der findes på markedet. |
| --- | --- |

3.5

Den nye omarbejdede lovgivning bør gennemgås regelmæssigt, og på grundlag af RAPEX-indikatorer bør der fremsendes rapporter til EU-institutionerne om udviklingen med hensyn til produkter, der ikke opfylder kravene, og om den generelle sikkerhed ved det trykbærende udstyr, der findes på markedet.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 120 af 16.5.2008, s. 1.

1

(2)  EUT L 218 af 13.8.2008, s. 30; EUT C 120 af 16.5.2008, s. 1.

2

(3)  EUT C 181 af 21.6.2012, s. 105.

3

(4)  EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1.

4

(5)  Bemyndigede organer = organer (som medlemsstaterne har underrettet Kommissionen om), der har ansvaret for overensstemmelsesvurderingen. De tester produkterne, undersøger dem og certificerer dem.

5

(6)  EUT C 120 af 16.5.2008, s. 1.

6

(7)  EUT C 181 af 21.6.2012, s. 105.

7

(8)  Se http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/nando/.

8

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/104 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/104

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilpasning af en række retsakter, der indeholder bestemmelser om brug af forskriftsproceduren med kontrol, til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde«

COM(2013) 451 final — 2013/0218 (COD)

og om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilpasning af en række retsakter inden for retlige anliggender, der indeholder bestemmelser om brug af forskriftsproceduren med kontrol, til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde«

COM(2013) 452 final — 2013/0220 (COD)

2014/C 67/21

Hovedordfører: Jorge PEGADO LIZ

Rådet og Europa-Parlamentet besluttede henholdsvis den 16. september 2013 og den 14. juli 2013 under henvisning til art. 33, art. 43, stk. 2, art. 53, stk. 1, art. 62, art. 64, stk. 2, art. 91, art. 100, stk. 2, art. 114, art. 153, stk. 2, litra b), art. 168, stk. 4, litra b), art. 172, art. 192, stk. 1, art. 207 og art. 338, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilpasning af en række retsakter, der indeholder bestemmelser om brug af forskriftsproceduren med kontrol, til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde"

COM(2013) 451 final — 2013/0218 (COD)

Europa-Parlamentet besluttede den 4. juli 2013 under henvisning til artikel 81, stk. 2 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilpasning af en række retsakter inden for retlige anliggender, der indeholder bestemmelser om brug af forskriftsproceduren med kontrol, til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde"

COM(2013) 452 final — 2013/0220 (COD).

På grund af sagens hastende karakter besluttede Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, at udpege Jorge Pegado Liz til hovedordfører, og vedtog følgende udtalelse med 110 stemmer for og 6 hverken for eller imod.

1.   Konklusioner og henstillinger

| 1.1 | De to forslag til forordninger COM(2013) 451 final og COM(2013) 452 final, hvorom Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) er blevet anmodet om at afgive udtalelse, tager sigte på at foretage en samlet overførsel til delegationsproceduren af 165 retsakter, der hidtil har været omfattet af forskriftsproceduren med kontrol. |
| --- | --- |

1.1

De to forslag til forordninger COM(2013) 451 final og COM(2013) 452 final, hvorom Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) er blevet anmodet om at afgive udtalelse, tager sigte på at foretage en samlet overførsel til delegationsproceduren af 165 retsakter, der hidtil har været omfattet af forskriftsproceduren med kontrol.

| 1.2 | Kommissionens forslag kommer efter anmodning af Europa-Parlamentet og med støtte fra Rådet med henblik på at tilpasse den hidtidige "komitologi"-praksis til den delegationsprocedure, der er foreskrevet i artikel 290 TEUF. |
| --- | --- |

1.2

Kommissionens forslag kommer efter anmodning af Europa-Parlamentet og med støtte fra Rådet med henblik på at tilpasse den hidtidige "komitologi"-praksis til den delegationsprocedure, der er foreskrevet i artikel 290 TEUF.

| 1.3 | EØSU bakker op om Kommissionens initiativ, da det er nødvendigt for en sikring af kilderne til EU-retten og forfølger en målsætning om forenkling og effektivitet. |
| --- | --- |

1.3

EØSU bakker op om Kommissionens initiativ, da det er nødvendigt for en sikring af kilderne til EU-retten og forfølger en målsætning om forenkling og effektivitet.

| 1.4 | EØSU henviser til sin nyligt vedtagne informationsrapport om delegationsproceduren og anbefaler, at den tages i betragtning ved læsning af denne udtalelse. |
| --- | --- |

1.4

EØSU henviser til sin nyligt vedtagne informationsrapport om delegationsproceduren og anbefaler, at den tages i betragtning ved læsning af denne udtalelse.

| 1.5 | Den samlede tilpasning af 165 retsakter (forordninger, direktiver og beslutninger) inden for 12 forskellige områder rejser mange spørgsmål af juridisk og praktisk karakter. |
| --- | --- |

1.5

Den samlede tilpasning af 165 retsakter (forordninger, direktiver og beslutninger) inden for 12 forskellige områder rejser mange spørgsmål af juridisk og praktisk karakter.

| 1.6 | Visse elementer i delegationsproceduren er uigennemskuelige. Således mangler man at lægge fast, hvad der forstås ved "ikke-væsentlige bestemmelser". Der bør tillige foretages en nøje evaluering af, hvordan ordningen fungerer. |
| --- | --- |

1.6

Visse elementer i delegationsproceduren er uigennemskuelige. Således mangler man at lægge fast, hvad der forstås ved "ikke-væsentlige bestemmelser". Der bør tillige foretages en nøje evaluering af, hvordan ordningen fungerer.

| 1.7 | Visse forslag til forordninger omfatter elementer, der ikke tager hensyn til de rammer, der er fastlagt af basisretsakterne, og går så langt som til at anføre, at delegationen gælder for en ubegrænset periode eller afsætter en meget kort frist for Parlamentets og Rådets kontrolfunktion. |
| --- | --- |

1.7

Visse forslag til forordninger omfatter elementer, der ikke tager hensyn til de rammer, der er fastlagt af basisretsakterne, og går så langt som til at anføre, at delegationen gælder for en ubegrænset periode eller afsætter en meget kort frist for Parlamentets og Rådets kontrolfunktion.

| 1.8 | EØSU henviser til sine generelle og særlige bemærkninger og opfordrer i forlængelse heraf Kommissionen til at justere den planlagte "samlede tilpasning" på en sådan måde, at der tages hensyn til visse basisretsakters særlige kendetegn. |
| --- | --- |

1.8

EØSU henviser til sine generelle og særlige bemærkninger og opfordrer i forlængelse heraf Kommissionen til at justere den planlagte "samlede tilpasning" på en sådan måde, at der tages hensyn til visse basisretsakters særlige kendetegn.

| 1.9 | EØSU opfordrer ligeledes Rådet og Parlamentet til at udvise maksimal årvågenhed og til i detaljer at analysere samtlige de retsakter, der er berørt af denne "tilpasning". |
| --- | --- |

1.9

EØSU opfordrer ligeledes Rådet og Parlamentet til at udvise maksimal årvågenhed og til i detaljer at analysere samtlige de retsakter, der er berørt af denne "tilpasning".

2.   Indledning

| 2.1 | Med Lissabontraktaten, der trådte i kraft den 1. december 2009, blev der indført en skelnen mellem Kommissionens beføjelse til at vedtage almengyldige ikke-lovgivningsmæssige retsakter, der supplerer eller ændrer visse ikke-væsentlige bestemmelser i en lovgivningsmæssig retsakt, fastlagt i artikel 290 TEUF (delegationsproceduren), og dens beføjelse til at vedtage gennemførelsesretsakter, fastlagt i artikel 291 TEUF (gennemførelsesproceduren). |
| --- | --- |

2.1

Med Lissabontraktaten, der trådte i kraft den 1. december 2009, blev der indført en skelnen mellem Kommissionens beføjelse til at vedtage almengyldige ikke-lovgivningsmæssige retsakter, der supplerer eller ændrer visse ikke-væsentlige bestemmelser i en lovgivningsmæssig retsakt, fastlagt i artikel 290 TEUF (delegationsproceduren), og dens beføjelse til at vedtage gennemførelsesretsakter, fastlagt i artikel 291 TEUF (gennemførelsesproceduren).

| 2.2 | Der gælder forskellige lovgivningsmæssige rammer for disse to beføjelser. |
| --- | --- |

2.2

Der gælder forskellige lovgivningsmæssige rammer for disse to beføjelser.

| 2.2.1 | Anvendelsen af delegationsbeføjelsen foregår med ikke-forpligtende instrumenter:






  — | meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelse af artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (1) |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Anvendelsen af delegationsbeføjelsen foregår med ikke-forpligtende instrumenter:

—

meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelse af artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (1)

| — | den "fælles forståelse vedrørende delegerede retsakter" ("common understanding on delegated acts") indgået mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

—

den "fælles forståelse vedrørende delegerede retsakter" ("common understanding on delegated acts") indgået mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| — | artikel 87a og 88 i Europa-Parlamentets forordning, ændret ved beslutning af 10. maj 2012 (2). |
| --- | --- |

—

artikel 87a og 88 i Europa-Parlamentets forordning, ændret ved beslutning af 10. maj 2012 (2).

| 2.2.1.1 | EØSU har for nylig vedtaget en udførlig informationsrapport om delegationsproceduren, som det kraftigt anbefales at læse for at forstå nærværende udtalelse (3). |
| --- | --- |

2.2.1.1

EØSU har for nylig vedtaget en udførlig informationsrapport om delegationsproceduren, som det kraftigt anbefales at læse for at forstå nærværende udtalelse (3).

| 2.2.2 | Anvendelsen af gennemførelsesbeføjelsen i henhold til artikel 291 TEUF er derimod underlagt forpligtende retsinstrumenter:






  — | forordning 182/2011 (4) (i det følgende benævnt "komitologiforordningen") der foreskriver to procedurer: rådgivningsproceduren og undersøgelsesproceduren; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Anvendelsen af gennemførelsesbeføjelsen i henhold til artikel 291 TEUF er derimod underlagt forpligtende retsinstrumenter:

—

forordning 182/2011 (4) (i det følgende benævnt "komitologiforordningen") der foreskriver to procedurer: rådgivningsproceduren og undersøgelsesproceduren;

| — | afgørelse 1999/468/EF (5) (i det følgende benævnt "komitologiafgørelsen") som ændret i 2006 for at styrke Europa-Parlamentets og Rådets kontrolbeføjelser, der foreskriver forskriftsproceduren med kontrol. |
| --- | --- |

—

afgørelse 1999/468/EF (5) (i det følgende benævnt "komitologiafgørelsen") som ændret i 2006 for at styrke Europa-Parlamentets og Rådets kontrolbeføjelser, der foreskriver forskriftsproceduren med kontrol.

| 2.2.3 | Forskriftsproceduren med kontrol har været anvendt ved vedtagelse af gennemførelsesforanstaltninger, der ændrer ikke-væsentlige bestemmelser i lovgivningsmæssige basisretsakter. Denne ordlyd i artikel 5a i "komitologiafgørelsen" (6) ligger meget tæt på definitionen af delegerede retsakter. Således er en delegeret retsakt, som den er defineret i artikel 290 TEUF, nærmest en lovgivningsmæssig retsakt, der vedtages af Kommissionen for at udbygge eller ændre "ikke-væsentlige bestemmelser i den lovgivningsmæssige retsakt". |
| --- | --- |

2.2.3

Forskriftsproceduren med kontrol har været anvendt ved vedtagelse af gennemførelsesforanstaltninger, der ændrer ikke-væsentlige bestemmelser i lovgivningsmæssige basisretsakter. Denne ordlyd i artikel 5a i "komitologiafgørelsen" (6) ligger meget tæt på definitionen af delegerede retsakter. Således er en delegeret retsakt, som den er defineret i artikel 290 TEUF, nærmest en lovgivningsmæssig retsakt, der vedtages af Kommissionen for at udbygge eller ændre "ikke-væsentlige bestemmelser i den lovgivningsmæssige retsakt".

| 2.2.4 | Det er på grund af denne lighed, at artikel 5a i "komitologiafgørelsen" og forskriftsproceduren med kontrol i perioden 2009-2014 kun er midlertidigt gyldige, idet Kommissionens hensigt har været at benytte den begrænsede periode til at tilpasse de eksisterende retsakter, der kræver brug af forskriftsproceduren med kontrol, til ordningen med delegerede retsakter. |
| --- | --- |

2.2.4

Det er på grund af denne lighed, at artikel 5a i "komitologiafgørelsen" og forskriftsproceduren med kontrol i perioden 2009-2014 kun er midlertidigt gyldige, idet Kommissionens hensigt har været at benytte den begrænsede periode til at tilpasse de eksisterende retsakter, der kræver brug af forskriftsproceduren med kontrol, til ordningen med delegerede retsakter.

| 2.2.5 | Efter "anmodning" af Europa-Parlamentet (7) er Kommissionen derfor gået i gang med at tilpasse en række forordninger, direktiver og beslutninger med støtte fra Rådet (8).
  Formålet med de forslag til "omnibusforordninger", der er genstand for høringen af EØSU, er at foretage denne tilpasning samlet. |
| --- | --- |

2.2.5

Efter "anmodning" af Europa-Parlamentet (7) er Kommissionen derfor gået i gang med at tilpasse en række forordninger, direktiver og beslutninger med støtte fra Rådet (8).

Formålet med de forslag til "omnibusforordninger", der er genstand for høringen af EØSU, er at foretage denne tilpasning samlet.

3.   Kommissionens forslag

| 3.1 | Kommissionen har offentliggjort to forslag til forordninger:






  — | det ene vedrører "en række retsakter" COM(2013) 451 final; |
| --- | --- | --- |

3.1

Kommissionen har offentliggjort to forslag til forordninger:

—

det ene vedrører "en række retsakter" COM(2013) 451 final;

| — | det andet vedrører en række "lovgivningsmæssige retsakter inden for retlige anliggender" COM(2013) 452 final. |
| --- | --- |

—

det andet vedrører en række "lovgivningsmæssige retsakter inden for retlige anliggender" COM(2013) 452 final.

En tredje forslagspakke er stadig under overvejelse og skulle være klar inden længe.

| 3.2 | Forslaget vedrørende "en række retsakter" har som mål at foretage en samlet overførsel fra forskriftsproceduren med kontrol til delegationsproceduren af 160 retsakter (forordninger, direktiver og beslutninger) inden for 11 forskellige områder:






  — | kommunikationsnet, indhold og teknologi; |
| --- | --- | --- |

3.2

Forslaget vedrørende "en række retsakter" har som mål at foretage en samlet overførsel fra forskriftsproceduren med kontrol til delegationsproceduren af 160 retsakter (forordninger, direktiver og beslutninger) inden for 11 forskellige områder:

—

kommunikationsnet, indhold og teknologi;

| — | beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og inklusion; |
| --- | --- |

—

beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og inklusion;

| — | klima; |
| --- | --- |

—

klima;

| — | energi; |
| --- | --- |

—

energi;

| — | erhvervspolitik; |
| --- | --- |

—

erhvervspolitik;

| — | miljø; |
| --- | --- |

—

miljø;

| — | statistik; |
| --- | --- |

—

statistik;

| — | indre marked og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

—

indre marked og tjenesteydelser;

| — | mobilitet og transport; |
| --- | --- |

—

mobilitet og transport;

| — | sundhed og forbrugere; |
| --- | --- |

—

sundhed og forbrugere;

| — | beskatning og toldunion. |
| --- | --- |

—

beskatning og toldunion.

| 3.2.1 | Det består af en begrundelse, forslaget til forordning og et bilag, der opregner de retsakter, der vedrøres af overførslen fra forskriftsproceduren med kontrol til delegationsproceduren. |
| --- | --- |

3.2.1

Det består af en begrundelse, forslaget til forordning og et bilag, der opregner de retsakter, der vedrøres af overførslen fra forskriftsproceduren med kontrol til delegationsproceduren.

| 3.3 | Forslaget vedrørende en række "retsakter inden for retlige anliggender" er genstand for en særskilt tekst, da deres retsgrundlag findes i afsnit V i del III i TEUF, og de derfor ikke gælder for alle medlemsstater. Således er Danmark i henhold til artikel 1 og 2 i Protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er vedhæftet TEUF, ikke omfattet af den foreslåede forordning. |
| --- | --- |

3.3

Forslaget vedrørende en række "retsakter inden for retlige anliggender" er genstand for en særskilt tekst, da deres retsgrundlag findes i afsnit V i del III i TEUF, og de derfor ikke gælder for alle medlemsstater. Således er Danmark i henhold til artikel 1 og 2 i Protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er vedhæftet TEUF, ikke omfattet af den foreslåede forordning.

| 3.3.1 | Forslaget til forordning om tilpasning af lovgivningsmæssige retsakter inden for retlige anliggender til artikel 290 TEUF vedrører fem forordninger om:






  — | bevisoptagelse på det civil- og handelsretlige område; |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Forslaget til forordning om tilpasning af lovgivningsmæssige retsakter inden for retlige anliggender til artikel 290 TEUF vedrører fem forordninger om:

—

bevisoptagelse på det civil- og handelsretlige område;

| — | et europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav; |
| --- | --- |

—

et europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav;

| — | en europæisk betalingspåkravsprocedure; |
| --- | --- |

—

en europæisk betalingspåkravsprocedure;

| — | en europæisk småkravsprocedure; |
| --- | --- |

—

en europæisk småkravsprocedure;

| — | forkyndelse i medlemsstaterne af retslige og udenretslige dokumenter i civile og kommercielle sager. |
| --- | --- |

—

forkyndelse i medlemsstaterne af retslige og udenretslige dokumenter i civile og kommercielle sager.

4.   Generelle bemærkninger

| 4.1 | Kommissionen forslår "omnibusforordninger" for en samlet overførsel af en række forordninger, direktiver og beslutninger, i stedet for at fremsætte et forslag til forordning for hver af de berørte retsakter. |
| --- | --- |

4.1

Kommissionen forslår "omnibusforordninger" for en samlet overførsel af en række forordninger, direktiver og beslutninger, i stedet for at fremsætte et forslag til forordning for hver af de berørte retsakter.

| 4.1.1 | Kommissionen har allerede benyttet denne metode i 2006, da forskriftsproceduren med kontrol blev indført. I form af en meddelelse blev 25 forordninger og direktiver i hast tilpasset, herunder navnlig direktiv 2005/1/EF af 9. marts 2005 om "indførelse af en ny organisationsstruktur for udvalg vedrørende finansielle tjenesteydelser" (9). Man kan også nævne Kommissionens meddelelse fra 2007 om tilpasning til forskriftsproceduren med kontrol af et antal retsakter opført i 4 bilag (10). Ved den lejlighed fremsatte EØSU en række bemærkninger og anbefalinger (11). |
| --- | --- |

4.1.1

Kommissionen har allerede benyttet denne metode i 2006, da forskriftsproceduren med kontrol blev indført. I form af en meddelelse blev 25 forordninger og direktiver i hast tilpasset, herunder navnlig direktiv 2005/1/EF af 9. marts 2005 om "indførelse af en ny organisationsstruktur for udvalg vedrørende finansielle tjenesteydelser" (9). Man kan også nævne Kommissionens meddelelse fra 2007 om tilpasning til forskriftsproceduren med kontrol af et antal retsakter opført i 4 bilag (10). Ved den lejlighed fremsatte EØSU en række bemærkninger og anbefalinger (11).

| 4.1.2 | Kommissionen har aldrig før foretaget en tilpasning i dette omfang. |
| --- | --- |

4.1.2

Kommissionen har aldrig før foretaget en tilpasning i dette omfang.

| 4.1.3 | EØSU bemærker, at forslagene til forordning illustrerer omfanget af Kommissionens beføjelser, da de fastlægger rammerne og tidsfristerne for Rådets og Europa-Parlamentets mulighed for at gøre indsigelser. |
| --- | --- |

4.1.3

EØSU bemærker, at forslagene til forordning illustrerer omfanget af Kommissionens beføjelser, da de fastlægger rammerne og tidsfristerne for Rådets og Europa-Parlamentets mulighed for at gøre indsigelser.

| 4.1.4 | Dette valg er forståeligt ud fra en betragtning om at gøre procedurerne enklere og hurtigere, men det rejser også en lang række spørgsmål. |
| --- | --- |

4.1.4

Dette valg er forståeligt ud fra en betragtning om at gøre procedurerne enklere og hurtigere, men det rejser også en lang række spørgsmål.

a)   Ubegrænset periode

| 4.2 | I artikel 2 i de to forslag til forordninger anføres det, at beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter i denne sammenhæng "tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode". |
| --- | --- |

4.2

I artikel 2 i de to forslag til forordninger anføres det, at beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter i denne sammenhæng "tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode".

| 4.2.1 | EØSU minder om, at artikel 290 TEUF foreskriver, at de lovgivningsmæssige retsakter udtrykkeligt skal afgrænse en delegations varighed, og at delegationerne med få undtagelser hidtil har været fastlagt for en begrænset periode, som i visse tilfælde har kunnet forlænges på grundlag af en rapport om gennemførelsen af delegationen. |
| --- | --- |

4.2.1

EØSU minder om, at artikel 290 TEUF foreskriver, at de lovgivningsmæssige retsakter udtrykkeligt skal afgrænse en delegations varighed, og at delegationerne med få undtagelser hidtil har været fastlagt for en begrænset periode, som i visse tilfælde har kunnet forlænges på grundlag af en rapport om gennemførelsen af delegationen.

| 4.2.2 | EØSU bemærker, at Kommissionens præference for delegationer for en ubegrænset periode (12) ikke deles af Europa-Parlamentet (13). Desuden indebærer forslaget til en "omnibusforordning", at pligten til fremlægge regelmæssige beretninger om gennemførelsen af de foranstaltninger, der er indeholdt i retsakten, ophæves (14). |
| --- | --- |

4.2.2

EØSU bemærker, at Kommissionens præference for delegationer for en ubegrænset periode (12) ikke deles af Europa-Parlamentet (13). Desuden indebærer forslaget til en "omnibusforordning", at pligten til fremlægge regelmæssige beretninger om gennemførelsen af de foranstaltninger, der er indeholdt i retsakten, ophæves (14).

| 4.2.3 | EØSU sætter derfor spørgsmålstegn ved, om de af Kommissionen foreslåede tilpasningsforordninger kan bestemme, at delegationen gælder for en ubegrænset periode i alle tilfælde, og uanset hvilket område der er tale om. |
| --- | --- |

4.2.3

EØSU sætter derfor spørgsmålstegn ved, om de af Kommissionen foreslåede tilpasningsforordninger kan bestemme, at delegationen gælder for en ubegrænset periode i alle tilfælde, og uanset hvilket område der er tale om.

b)   Europa-Parlamentets og Rådets kontrol

| 4.3 | I øvrigt er delegationen af beføjelser, således som EØSU bemærkede det i sin informationsrapport om de delegerede retsakter, underlagt Rådets og Europa-Parlamentets kontrol, idet disse institutioner til enhver tid kan tilbagekalde delegationen af beføjelser, gøre indsigelse mod en af Kommissionen vedtaget delegeret retsakt i princippet inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Rådet og Europa-Parlamentet, eller inden udløbet af denne frist informere Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Denne tomånedersfrist kan forlænges på anmodning fra Europa-Parlamentet eller Rådet. |
| --- | --- |

4.3

I øvrigt er delegationen af beføjelser, således som EØSU bemærkede det i sin informationsrapport om de delegerede retsakter, underlagt Rådets og Europa-Parlamentets kontrol, idet disse institutioner til enhver tid kan tilbagekalde delegationen af beføjelser, gøre indsigelse mod en af Kommissionen vedtaget delegeret retsakt i princippet inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Rådet og Europa-Parlamentet, eller inden udløbet af denne frist informere Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Denne tomånedersfrist kan forlænges på anmodning fra Europa-Parlamentet eller Rådet.

| 4.3.1 | I artikel 5a, stk. 3 til 6, i "komitologiafgørelsen" blev der fastsat et komplekst system af tidsfrister, alt efter om de af Kommissionen påtænkte foranstaltninger var i overensstemmelse med forskriftsudvalgets udtalelse eller ej, som kunne være fra 4 til 2 måneder afhængigt af, om der var tale om Rådet eller Europa-Parlamentet.
  Som undtagelse for disse "normale" regler blev det i artikel 5a, stk. 3, litra b), fastlagt, at disse frister "i behørigt begrundede undtagelsestilfælde" kunne afkortes af "effektivitetshensyn", uden at der dog blev angivet en præcis frist.
  Endvidere indeholdt stk. 6 en særlig frist på én måned "i særligt hastende tilfælde", hvor de normale frister ikke kan overholdes, forudsat at dette på forhånd var angivet i basisretsakten. |
| --- | --- |

4.3.1

I artikel 5a, stk. 3 til 6, i "komitologiafgørelsen" blev der fastsat et komplekst system af tidsfrister, alt efter om de af Kommissionen påtænkte foranstaltninger var i overensstemmelse med forskriftsudvalgets udtalelse eller ej, som kunne være fra 4 til 2 måneder afhængigt af, om der var tale om Rådet eller Europa-Parlamentet.

Som undtagelse for disse "normale" regler blev det i artikel 5a, stk. 3, litra b), fastlagt, at disse frister "i behørigt begrundede undtagelsestilfælde" kunne afkortes af "effektivitetshensyn", uden at der dog blev angivet en præcis frist.

Endvidere indeholdt stk. 6 en særlig frist på én måned "i særligt hastende tilfælde", hvor de normale frister ikke kan overholdes, forudsat at dette på forhånd var angivet i basisretsakten.

| 4.3.2 | Artikel 2, stk. 6, i forslaget til forordning om tilpasning til artikel 290 TEUF af en række retsakter henviser til denne særlige mulighed, men nøjes med at slå fast, at den normale frist, som Rådet og Europa-Parlamentet har til at gøre indsigelse mod den delegerede retsakt, "i behørigt begrundede undtagelsestilfælde" kan nedsættes til en måned (15). |
| --- | --- |

4.3.2

Artikel 2, stk. 6, i forslaget til forordning om tilpasning til artikel 290 TEUF af en række retsakter henviser til denne særlige mulighed, men nøjes med at slå fast, at den normale frist, som Rådet og Europa-Parlamentet har til at gøre indsigelse mod den delegerede retsakt, "i behørigt begrundede undtagelsestilfælde" kan nedsættes til en måned (15).

| 4.3.3 | Den nye ordning synes at indskrænke det råderum, Rådet og Europa-Parlamentet har til at udøve deres kontrolbeføjelser. |
| --- | --- |

4.3.3

Den nye ordning synes at indskrænke det råderum, Rådet og Europa-Parlamentet har til at udøve deres kontrolbeføjelser.

| 4.3.4 | EØSU sætter navnlig spørgsmålstegn ved, om Rådet og Europa-Parlamentet med så korte frister effektivt kan udøve deres kontrolbeføjelser, når der er tale om hele 165 delegerede retsakter. |
| --- | --- |

4.3.4

EØSU sætter navnlig spørgsmålstegn ved, om Rådet og Europa-Parlamentet med så korte frister effektivt kan udøve deres kontrolbeføjelser, når der er tale om hele 165 delegerede retsakter.

c)   Ikke-væsentlige bestemmelser

| 4.4 | EØSU minder – som understreget i sin informationsrapport – om, at delegationsproceduren tager sigte på vedtagelse af delegerede retsakter vedrørende "ikke-væsentlige bestemmelser" i lovgivningsmæssige retsakter, som er vedtaget i fællesskab af Rådet og Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

4.4

EØSU minder – som understreget i sin informationsrapport – om, at delegationsproceduren tager sigte på vedtagelse af delegerede retsakter vedrørende "ikke-væsentlige bestemmelser" i lovgivningsmæssige retsakter, som er vedtaget i fællesskab af Rådet og Europa-Parlamentet.

| 4.4.1 | Kommissionens forslag til forordninger vedrører tolv forskellige områder. |
| --- | --- |

4.4.1

Kommissionens forslag til forordninger vedrører tolv forskellige områder.

| 4.4.2 | Da delegerede retsakters juridiske karakter er forholdsvis uklar, og da de områder, der er omfattet af forordningsforslagene, er lige så vidtfavnende, som de er følsomme, kan der, som det uddybes i det følgende, sættes spørgsmålstegn ved, om alle de berørte bestemmelser virkelig er "ikke-væsentlige". |
| --- | --- |

4.4.2

Da delegerede retsakters juridiske karakter er forholdsvis uklar, og da de områder, der er omfattet af forordningsforslagene, er lige så vidtfavnende, som de er følsomme, kan der, som det uddybes i det følgende, sættes spørgsmålstegn ved, om alle de berørte bestemmelser virkelig er "ikke-væsentlige".

| 4.4.3 | Dertil kommer, at Domstolen tolker begrebet "ikke-væsentlig bestemmelse" forskelligt, alt efter hvilket område der er tale om. Således medgav Den Europæiske Unions Domstols Store Afdeling den 5. september 2012, at personers grundlæggende rettigheder er et område, der hører under lovgiverens egen kompetence, og som derfor ikke kan gøres til genstand for en delegation til Kommissionen (16). |
| --- | --- |

4.4.3

Dertil kommer, at Domstolen tolker begrebet "ikke-væsentlig bestemmelse" forskelligt, alt efter hvilket område der er tale om. Således medgav Den Europæiske Unions Domstols Store Afdeling den 5. september 2012, at personers grundlæggende rettigheder er et område, der hører under lovgiverens egen kompetence, og som derfor ikke kan gøres til genstand for en delegation til Kommissionen (16).

| 4.4.4 | For øvrigt har EU-Domstolen endnu ikke haft lejlighed til at udtale sig om den generelle iværksættelse af Kommissionens delegationsbeføjelse. Den har blot for første gang fået forelagt et annullationssøgsmål i den såkaldte "biocid-sag" anlagt af Kommissionen mod artikel 80, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 (17).
  Søgsmålet er indgivet den 19. december 2012, og Domstolen ventes derfor tidligst at afsige dom i slutningen af 2013 eller begyndelsen af 2014 efter at have hørt generaladvokatens konklusioner. |
| --- | --- |

4.4.4

For øvrigt har EU-Domstolen endnu ikke haft lejlighed til at udtale sig om den generelle iværksættelse af Kommissionens delegationsbeføjelse. Den har blot for første gang fået forelagt et annullationssøgsmål i den såkaldte "biocid-sag" anlagt af Kommissionen mod artikel 80, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 (17).

Søgsmålet er indgivet den 19. december 2012, og Domstolen ventes derfor tidligst at afsige dom i slutningen af 2013 eller begyndelsen af 2014 efter at have hørt generaladvokatens konklusioner.

5.   Særlige bemærkninger

| 5.1 | I størsteparten af de forslag, der undersøges i denne udtalelse, tilpasser Kommissionen på passende og fornuftig vis forskriftsproceduren med kontrol til den ordning med delegerede retsakter, der er foreskrevet i artikel 290 TEUF. Der er imidlertid visse situationer, der giver anledning til usikkerhed, og som volder specifikke vanskeligheder. |
| --- | --- |

5.1

I størsteparten af de forslag, der undersøges i denne udtalelse, tilpasser Kommissionen på passende og fornuftig vis forskriftsproceduren med kontrol til den ordning med delegerede retsakter, der er foreskrevet i artikel 290 TEUF. Der er imidlertid visse situationer, der giver anledning til usikkerhed, og som volder specifikke vanskeligheder.

a)   Uklarhed med hensyn til ordningen

| 5.2 | Størsteparten af de berørte retsakter indeholder en udtrykkelig henvisning til artikel 5a i Rådets afgørelse af 17. juli 2006 (18) ("komitologiafgørelsen"), som indførte forskriftsproceduren med kontrol, og som stipulerede, at denne procedure skulle anvendes til vedtagelse af "generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i en basisretsakt". Imidlertid trådte denne ændring af den ordning, der var blevet indført gennem afgørelsen af 28. juni 1999, først i kraft den 24. juli 2006. |
| --- | --- |

5.2

Størsteparten af de berørte retsakter indeholder en udtrykkelig henvisning til artikel 5a i Rådets afgørelse af 17. juli 2006 (18) ("komitologiafgørelsen"), som indførte forskriftsproceduren med kontrol, og som stipulerede, at denne procedure skulle anvendes til vedtagelse af "generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i en basisretsakt". Imidlertid trådte denne ændring af den ordning, der var blevet indført gennem afgørelsen af 28. juni 1999, først i kraft den 24. juli 2006.

| 5.2.1 | Således er der ingen af de retsakter fra før denne dato, der skal tilpasses, som præciserer, hvilke bestemmelser der er underlagt forskriftsproceduren med kontrol. Det er nemlig først med afgørelsen fra juli 2006, at der tilføjes et nyt stykke 2 til artikel 2 i afgørelsen fra juni 1999. Dette nye stykke omtaler for første gang vedtagelse af generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i en retsakt. |
| --- | --- |

5.2.1

Således er der ingen af de retsakter fra før denne dato, der skal tilpasses, som præciserer, hvilke bestemmelser der er underlagt forskriftsproceduren med kontrol. Det er nemlig først med afgørelsen fra juli 2006, at der tilføjes et nyt stykke 2 til artikel 2 i afgørelsen fra juni 1999. Dette nye stykke omtaler for første gang vedtagelse af generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i en retsakt.

| 5.2.2 | Alle disse retsakter indeholder derfor blot formuleringer (19) såsom "de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999", "Kommissionen skal bistås af et udvalg", og "når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8." |
| --- | --- |

5.2.2

Alle disse retsakter indeholder derfor blot formuleringer (19) såsom "de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999", "Kommissionen skal bistås af et udvalg", og "når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8."

| 5.2.3 | EØSU minder om, at med overgangen fra forskriftsproceduren med kontrol til delegationsordningen vil de udvalgsudtalelser, der krævedes under forskriftsproceduren med kontrol, blive afskaffet. Derimod opretholdes de for gennemførelsesbestemmelserne i henhold til artikel 291 TEUF. |
| --- | --- |

5.2.3

EØSU minder om, at med overgangen fra forskriftsproceduren med kontrol til delegationsordningen vil de udvalgsudtalelser, der krævedes under forskriftsproceduren med kontrol, blive afskaffet. Derimod opretholdes de for gennemførelsesbestemmelserne i henhold til artikel 291 TEUF.

| 5.2.4 | Med andre ord forsvinder en etape af kontrollen af, om der er tale om "visse ikke-væsentlige" bestemmelser i basisretsakten. |
| --- | --- |

5.2.4

Med andre ord forsvinder en etape af kontrollen af, om der er tale om "visse ikke-væsentlige" bestemmelser i basisretsakten.

| 5.2.5 | Nogle af de retsakter, der figurerer på listen i bilaget til Kommissionens forslag til forordning, er fra før "komitologiafgørelsens" vedtagelse. Disse er offentliggjort, inden komitologiproceduren blev systematiseret, og henvisningerne til bestemmelser er derfor særdeles vage som f.eks. "tilpasning til det tekniske fremskridt" (direktiv af 20. maj 1975 om aerosoler) (20). |
| --- | --- |

5.2.5

Nogle af de retsakter, der figurerer på listen i bilaget til Kommissionens forslag til forordning, er fra før "komitologiafgørelsens" vedtagelse. Disse er offentliggjort, inden komitologiproceduren blev systematiseret, og henvisningerne til bestemmelser er derfor særdeles vage som f.eks. "tilpasning til det tekniske fremskridt" (direktiv af 20. maj 1975 om aerosoler) (20).

b)   Anvendelsesområde

| 5.3 | Henvisningen til det i artikel 5a anførte anvendelsesområde ("ikke-væsentlige" elementer) er i visse basisretsakter tvivlsom. Eksempelvis er den generelle formulering: "foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning" i forordning EF 661/2009 om den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, uden yderligere præcisering, ikke acceptabel. |
| --- | --- |

5.3

Henvisningen til det i artikel 5a anførte anvendelsesområde ("ikke-væsentlige" elementer) er i visse basisretsakter tvivlsom. Eksempelvis er den generelle formulering: "foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning" i forordning EF 661/2009 om den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, uden yderligere præcisering, ikke acceptabel.

| 5.3.1 | Nogle gange anvendes artikel 5a på elementer, hvor man kan rejse tvivl om deres "ikke-væsentlighed". Dette er eksempelvis tilfældet:






  — | i forordning EF 715/2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet (artikel 23); |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Nogle gange anvendes artikel 5a på elementer, hvor man kan rejse tvivl om deres "ikke-væsentlighed". Dette er eksempelvis tilfældet:

—

i forordning EF 715/2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet (artikel 23);

| — | i forordning EF 714/2009 om retningslinjer for kompensationsordningen mellem operatørerne inden for grænseoverskridende elektricitetsudveksling; |
| --- | --- |

—

i forordning EF 714/2009 om retningslinjer for kompensationsordningen mellem operatørerne inden for grænseoverskridende elektricitetsudveksling;

| — | i artikel 23, stk. 1 og 4, og artikel 40, stk. 3, i direktiv 2006/123 af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked, hvorved det kan fastlægges, hvad der i forbindelse med erhvervsansvarsforsikringer er passende i forhold til risikoens art og omfang; |
| --- | --- |

—

i artikel 23, stk. 1 og 4, og artikel 40, stk. 3, i direktiv 2006/123 af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked, hvorved det kan fastlægges, hvad der i forbindelse med erhvervsansvarsforsikringer er passende i forhold til risikoens art og omfang;

| — | i artikel 12, 34, stk. 1, og 35, stk. 2 i forordning EF 1371/2007 af 23. oktober 2007 om ansvarsforsikring over for jernbanepassagerer. |
| --- | --- |

—

i artikel 12, 34, stk. 1, og 35, stk. 2 i forordning EF 1371/2007 af 23. oktober 2007 om ansvarsforsikring over for jernbanepassagerer.

c)   Aspekter vedrørende grundlæggende rettigheder

| 5.4 | Bestemmelser, der ved første øjekast kan forekomme "ikke-væsentlige", som f.eks. tilpasning af bilag til direktiver, kan ikke desto mindre give anledning til tvivl, for så vidt angår deres konsekvenser med hensyn til beskyttelse af visse grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

5.4

Bestemmelser, der ved første øjekast kan forekomme "ikke-væsentlige", som f.eks. tilpasning af bilag til direktiver, kan ikke desto mindre give anledning til tvivl, for så vidt angår deres konsekvenser med hensyn til beskyttelse af visse grundlæggende rettigheder.

| 5.4.1 | Dette gælder f.eks. for:






  — | bilagene til forordning EF 1338/2008 af 16. december 2008 om fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø (artikel 9 og 10, stk. 2); |
| --- | --- | --- |

5.4.1

Dette gælder f.eks. for:

—

bilagene til forordning EF 1338/2008 af 16. december 2008 om fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø (artikel 9 og 10, stk. 2);

| — | de variabler, der skal dækkes af folke- og boligtællingen (forordning EF 763/2008 af 9. juli 2008); |
| --- | --- |

—

de variabler, der skal dækkes af folke- og boligtællingen (forordning EF 763/2008 af 9. juli 2008);

| — | bilagene til direktiv 2006/126/EF af 20. december 2006 om kørekort; |
| --- | --- |

—

bilagene til direktiv 2006/126/EF af 20. december 2006 om kørekort;

| — | dispensationerne fra bestemmelserne i bilagene til forordning EF 183/2005 af 12. januar 2005 om krav til foderstofhygiejne (artikel 28 og 31, stk. 2); |
| --- | --- |

—

dispensationerne fra bestemmelserne i bilagene til forordning EF 183/2005 af 12. januar 2005 om krav til foderstofhygiejne (artikel 28 og 31, stk. 2);

| — | bilagene til forordning EF 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (artikel 13, stk. 2 og artikel 14); |
| --- | --- |

—

bilagene til forordning EF 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (artikel 13, stk. 2 og artikel 14);

| — | ændring af bilagene indeholdende formularer vedrørende udøvelsen af visse rettigheder, som f.eks. i det europæiske tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav (forordning EF 805/2004 af 21. april 2004), den europæiske betalingspåkravsprocedure (forordning EF 1896/2006 af 12. december 2006), den europæisk småkravsprocedure (forordning EF 861/2007 af 11. juli 2007) og forkyndelse i medlemsstaterne af retslige og udenretslige dokumenter i civile og kommercielle sager (forordning EF 1393/2007 af 13. november 2007). |
| --- | --- |

—

ændring af bilagene indeholdende formularer vedrørende udøvelsen af visse rettigheder, som f.eks. i det europæiske tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav (forordning EF 805/2004 af 21. april 2004), den europæiske betalingspåkravsprocedure (forordning EF 1896/2006 af 12. december 2006), den europæisk småkravsprocedure (forordning EF 861/2007 af 11. juli 2007) og forkyndelse i medlemsstaterne af retslige og udenretslige dokumenter i civile og kommercielle sager (forordning EF 1393/2007 af 13. november 2007).

| 5.4.2 | Endnu mere følsomme tilfælde kan nævnes, f.eks. hvor grundlæggende elementer i lovgivningen om et område indføres ved delegerede retsakter, som f.eks.:






  — | klageprocedurerne i forbindelse med "beskyttelse mod støtte og illoyal priskonkurrence til skade for EF-luftfartsselskaber i forbindelse med levering af luftfartsydelser fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab", fastlagt i forordning 868/2004 af 21. april 2004, eller |
| --- | --- | --- |

5.4.2

Endnu mere følsomme tilfælde kan nævnes, f.eks. hvor grundlæggende elementer i lovgivningen om et område indføres ved delegerede retsakter, som f.eks.:

—

klageprocedurerne i forbindelse med "beskyttelse mod støtte og illoyal priskonkurrence til skade for EF-luftfartsselskaber i forbindelse med levering af luftfartsydelser fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab", fastlagt i forordning 868/2004 af 21. april 2004, eller

| — | fastsættelsen af de elementer, der indgår i beregningen af de årlige omkostninger i procent i forbindelse med forbrugslån (direktiv 2008/48/EF af 23. april 2008, artikel 19, stk. 5, og artikel 25, stk. 2). |
| --- | --- |

—

fastsættelsen af de elementer, der indgår i beregningen af de årlige omkostninger i procent i forbindelse med forbrugslån (direktiv 2008/48/EF af 23. april 2008, artikel 19, stk. 5, og artikel 25, stk. 2).

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2009) 673 final af 9.12.2009.

1

(2)  Dok. A7-0072/2012.

2

(3)  Informationsrapport "Bedre lovgivning: gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter" http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=24245.

3

(4)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

4

(5)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

5

(6)  Indført af Rådets afgørelse af 17. juli 2006 (EUT L 200 af 22.7.2006

6

(7)  Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2010 (P7-TA (2010) 0127), punkt 18.

7

(8)  Kommissionens erklæringer EUT L 55 af 28.2.2011 s. 19.

8

(9)  COM(2006) 900 til 926 final.

9

(10)  COM(2007) 740 final, COM(2007) 741 final, COM(2007) 824 final, COM(2007) 822 final og COM(2008) 71 final.

10

(11)  EUT C 161 af 13.7.2007, s. 45 og EUT C 224 af 30.8.2008, s. 35.

11

(12)  COM(2009) 673 final af 9.12.2009, punkt 3.2.

12

(13)  Common Understanding punkt IV.

13

Common Understanding

(14)  For eksempel 3 år i direktiv 2006/21/EF af 15. marts 2006 om håndtering af affald fra udvindingsindustrien.

14

(15)  Derimod indeholder forslaget til forordning om tilpasning til artikel 290 TEUF af lovgivningsmæssige retsakter inden for retlige anliggender ikke en sådan mulighed.

15

(16)  Sag C-355/10, Parlamentet mod Rådet, vedrørende overvågning af EU's ydre søgrænser og grænsevagternes beføjelser f.eks. til at afsætte immigranter i det tredjeland, hvorfra det beslaglagte skib kommer.

16

(17)  Sag C-427/12, Europa-Kommissionen mod Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union. Sag vedrørende tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter, der foreskriver vedtagelse af en gennemførelsesretsakt som omhandlet i artikel 291 TEUF med henblik på at fastlægge de gebyrer, der skal erlægges til Det Europæiske Kemikalieagentur, og ikke ved en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 290 TEUF. Ifølge Kommissionen er den retsakt, den skal vedtage på grundlag af artikel 80, stk. 1, i forordning (EU) nr. 528/2012, faktisk en delegeret retsakt som omhandlet i artikel 290 TEUF, for så vidt som den har til formål at udbygge visse ikke-væsentlige bestemmelser i den lovgivningsmæssige retsakt.

17

(18)  EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11.

18

(19)  Jf. f.eks. direktiv 2006/25/EF, direktiv 89/391/EØF eller direktiv 2003/10/EF.

19

(20)  En korrekt henvisning til "den tekniske og videnskabelige udvikling" kan findes i forordning EF 1271/2008 af 16. december 2008 om mærkning og emballering eller i direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om havstrategi.

20

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/110 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/110

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Rådets henstilling om foranstaltninger i medlemsstaterne til effektiv integration af romaerne«

COM(2013) 460 final — 2013/0229 (NLE)

2014/C 67/22

Ordfører: Ákos TOPOLÁNSZKY

Kommissionen besluttede den 26. juni 2013 under henvisning til artikel 19, stk. 1, og artikel 22 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Forslag til Rådets henstilling om foranstaltninger i medlemsstaterne til effektiv integration af romaerne"

COM(2013) 460 final — 2013/0229 (NLE).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab, som vedtog sin udtalelse den 3. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 17. oktober 2013, følgende udtalelse med 135 stemmer for, 4 imod og 6 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU hilser Kommissionens forslag til Rådets henstilling velkommen og må med beklagelse erkende, at de foreslåede foranstaltninger er nødvendige og også kan opfattes som en slags minimumsprogram for tiltag til gennemførelse. |
| --- | --- |

1.1

EØSU hilser Kommissionens forslag til Rådets henstilling velkommen og må med beklagelse erkende, at de foreslåede foranstaltninger er nødvendige og også kan opfattes som en slags minimumsprogram for tiltag til gennemførelse.

| 1.2 | Endvidere beklager EØSU, at opfyldelsen af målene for EU's rammestrategi - som angivet i henstillingens begrundelse - konstant støder på alvorlige forhindringer, når det kommer til gennemførelsen og den politiske vilje på nationalt, regionalt og lokalt plan. |
| --- | --- |

1.2

Endvidere beklager EØSU, at opfyldelsen af målene for EU's rammestrategi - som angivet i henstillingens begrundelse - konstant støder på alvorlige forhindringer, når det kommer til gennemførelsen og den politiske vilje på nationalt, regionalt og lokalt plan.

| 1.3 | EØSU henleder opmærksomheden på de lakuner i rammestrategien og de nationale strategiske programmer, som påvises i civilsamfundsorganisationernes analysedokumenter. Det er på baggrund af disse oplysninger absolut nødvendigt at tage dem alvorligt og råde bod på sagen ved hurtigst muligt at udtænke og gennemføre effektive og gennemgribende løsninger, der kan anvendes i de offentlige politikker. |
| --- | --- |

1.3

EØSU henleder opmærksomheden på de lakuner i rammestrategien og de nationale strategiske programmer, som påvises i civilsamfundsorganisationernes analysedokumenter. Det er på baggrund af disse oplysninger absolut nødvendigt at tage dem alvorligt og råde bod på sagen ved hurtigst muligt at udtænke og gennemføre effektive og gennemgribende løsninger, der kan anvendes i de offentlige politikker.

| 1.4 | EØSU mener, at den del af forslaget, der handler om de horisontale politiske foranstaltninger, er for overfladisk, og opfordrer Rådet til at udbygge den, opstille meget mere konkrete krav til de fire valgte temaer og samtidig understøtte gennemførelsen af dem med en præsentation af eksempler på bedste forventede praksis. |
| --- | --- |

1.4

EØSU mener, at den del af forslaget, der handler om de horisontale politiske foranstaltninger, er for overfladisk, og opfordrer Rådet til at udbygge den, opstille meget mere konkrete krav til de fire valgte temaer og samtidig understøtte gennemførelsen af dem med en præsentation af eksempler på bedste forventede praksis.

| 1.5 | I betragtning af de konklusioner, der drages i begrundelsen til henstillingsforslaget (1), og af forværringen af den sociale og økonomiske situation på grund af krisen mener EØSU, at Rådet bør bruge sine beføjelser til at vedtage bindende retsakter for specifikt at lindre de livstruende situationer med nød og ekstrem fattigdom og for at bekæmpe de mest ekstreme konsekvenser af forskelsbehandling, racisme og sigøjnerhad. |
| --- | --- |

1.5

I betragtning af de konklusioner, der drages i begrundelsen til henstillingsforslaget (1), og af forværringen af den sociale og økonomiske situation på grund af krisen mener EØSU, at Rådet bør bruge sine beføjelser til at vedtage bindende retsakter for specifikt at lindre de livstruende situationer med nød og ekstrem fattigdom og for at bekæmpe de mest ekstreme konsekvenser af forskelsbehandling, racisme og sigøjnerhad.

| 1.6 | EØSU slår til lyd for, at der fastlægges en klar ramme for håndhævelse af menneskerettighederne og langt om længe etableres de nødvendige referenceindekser og indikatorer, der gør det muligt at evaluere situationer med ekstremt dårlige levevilkår. |
| --- | --- |

1.6

EØSU slår til lyd for, at der fastlægges en klar ramme for håndhævelse af menneskerettighederne og langt om længe etableres de nødvendige referenceindekser og indikatorer, der gør det muligt at evaluere situationer med ekstremt dårlige levevilkår.

| 1.7 | EØSU anbefaler, at grupper af uafhængige forskere, der besidder de nødvendige juridiske midler og garantier for etisk forskning, evaluerer gennemførelsen af strategierne, samt at finansiering og en gennemsigtig anvendelse af fondsmidlerne sikres. |
| --- | --- |

1.7

EØSU anbefaler, at grupper af uafhængige forskere, der besidder de nødvendige juridiske midler og garantier for etisk forskning, evaluerer gennemførelsen af strategierne, samt at finansiering og en gennemsigtig anvendelse af fondsmidlerne sikres.

| 1.8 | Man bør med juridiske og andre fornødne garantier styrke arbejdet i de organer, der har ansvar for fremme af ligebehandling, og som er nøgleaktører i politikken for bekæmpelse af forskelsbehandling, og man bør styrke arbejdet i kontaktpunkterne, som spiller en væsentlig rolle i gennemførelsen af strategierne, og disse forskellige instansers samarbejde med de berørte befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

1.8

Man bør med juridiske og andre fornødne garantier styrke arbejdet i de organer, der har ansvar for fremme af ligebehandling, og som er nøgleaktører i politikken for bekæmpelse af forskelsbehandling, og man bør styrke arbejdet i kontaktpunkterne, som spiller en væsentlig rolle i gennemførelsen af strategierne, og disse forskellige instansers samarbejde med de berørte befolkningsgrupper.

| 1.9 | Skal strategierne gennemføres mere effektivt, og mistilliden i de berørte grupper modvirkes, kræver det reel inddragelse og mobilisering af romaerne på alle indsatsområder. EØSU anbefaler og forventer en udvidelse af samarbejdsbegrebet, en konsensuskultur, der rækker videre end den blotte høringsforpligtelse, og fremsætter forslag herom. |
| --- | --- |

1.9

Skal strategierne gennemføres mere effektivt, og mistilliden i de berørte grupper modvirkes, kræver det reel inddragelse og mobilisering af romaerne på alle indsatsområder. EØSU anbefaler og forventer en udvidelse af samarbejdsbegrebet, en konsensuskultur, der rækker videre end den blotte høringsforpligtelse, og fremsætter forslag herom.

| 1.10 | EØSU insisterer på, at beslutningstagerne klart skal tage afstand fra bekymrende erklæringer om romaer præget af racisme, vold og alvorlig forskelsbehandling. Racistisk vold og hadefuld tale skal anmeldes og overvåges åbent og systematisk, og der bør udarbejdes juridiske, administrative, regulerende og oplysningsorienterede instrumenter for effektivt at bekæmpe disse fænomener. |
| --- | --- |

1.10

EØSU insisterer på, at beslutningstagerne klart skal tage afstand fra bekymrende erklæringer om romaer præget af racisme, vold og alvorlig forskelsbehandling. Racistisk vold og hadefuld tale skal anmeldes og overvåges åbent og systematisk, og der bør udarbejdes juridiske, administrative, regulerende og oplysningsorienterede instrumenter for effektivt at bekæmpe disse fænomener.

2.   Baggrund

| 2.1 | Den 5. april 2011 vedtog Kommissionen en EU-ramme for de nationale strategier for romaernes integration frem til 2020 (2) og skabte dermed efter lang tids venten mulighed for at gennemføre en fælles indsats for at mindske den ekstreme fattigdom og segregation, som også rammer romaerne. Rådet godkendte dette dokument (3) i juni 2011 og opfordrede medlemsstaterne til at vedtage de nationale strategier for romaernes integration inden udgangen af 2011. |
| --- | --- |

2.1

Den 5. april 2011 vedtog Kommissionen en EU-ramme for de nationale strategier for romaernes integration frem til 2020 (2) og skabte dermed efter lang tids venten mulighed for at gennemføre en fælles indsats for at mindske den ekstreme fattigdom og segregation, som også rammer romaerne. Rådet godkendte dette dokument (3) i juni 2011 og opfordrede medlemsstaterne til at vedtage de nationale strategier for romaernes integration inden udgangen af 2011.

| 2.2 | I henhold til bestemmelserne i denne ramme udarbejder Kommissionen en årlig rapport om medlemsstaternes fremskridt mht. gennemførelsen af strategierne. I 2012 vurderede den for første gang (4) de nationale strategier, som medlemsstaterne havde fremlagt, og vedtog tværgående konklusioner. I et vedlagt dokument vurderede Kommissionen specifikke styrker og svagheder i hver medlemsstats strategi (5). |
| --- | --- |

2.2

I henhold til bestemmelserne i denne ramme udarbejder Kommissionen en årlig rapport om medlemsstaternes fremskridt mht. gennemførelsen af strategierne. I 2012 vurderede den for første gang (4) de nationale strategier, som medlemsstaterne havde fremlagt, og vedtog tværgående konklusioner. I et vedlagt dokument vurderede Kommissionen specifikke styrker og svagheder i hver medlemsstats strategi (5).

| 2.3 | Organisationer, der repræsenterer romaer, har opmærksomt fulgt processen med udarbejdelse af disse strategier og har nedfældet deres synspunkter eller forbehold i en lang række dokumenter, og de har også vurderet strategierne (6). |
| --- | --- |

2.3

Organisationer, der repræsenterer romaer, har opmærksomt fulgt processen med udarbejdelse af disse strategier og har nedfældet deres synspunkter eller forbehold i en lang række dokumenter, og de har også vurderet strategierne (6).

| 2.4 | Alle disse analyser har afsløret vigtige lakuner i medlemsstaternes strategier. Ifølge civilsamfundsorganisationerne er det tværgående indhold og dets mangler et væsentligt problem. Blandt lakunerne kan nævnes følgende:






  a) | utilstrækkelige foranstaltninger til bekæmpelse af diskrimination |
| --- | --- | --- |

2.4

Alle disse analyser har afsløret vigtige lakuner i medlemsstaternes strategier. Ifølge civilsamfundsorganisationerne er det tværgående indhold og dets mangler et væsentligt problem. Blandt lakunerne kan nævnes følgende:

a)

utilstrækkelige foranstaltninger til bekæmpelse af diskrimination

| b) | ingen foranstaltninger til fremme af "fuld adgang" |
| --- | --- |

b)

ingen foranstaltninger til fremme af "fuld adgang"

| c) | ingen foranstaltninger til erkendelse og styrkelse af den menneskelige værdighed for romaerne og deres samfund |
| --- | --- |

c)

ingen foranstaltninger til erkendelse og styrkelse af den menneskelige værdighed for romaerne og deres samfund

| d) | ingen foranstaltninger, der kan mindske særligt alvorlige skævheder og ulemper i romasamfundet (der er f.eks. ingen foranstaltninger, der tager sigte på at mindske de særlige problemer, som romakvinder og -børn oplever) |
| --- | --- |

d)

ingen foranstaltninger, der kan mindske særligt alvorlige skævheder og ulemper i romasamfundet (der er f.eks. ingen foranstaltninger, der tager sigte på at mindske de særlige problemer, som romakvinder og -børn oplever)

| e) | ingen foranstaltninger, der mobiliserer og tilskynder romaerne, deres samfund og deres civilsamfundsorganisationer til at deltage i gennemførelsen af strategierne. |
| --- | --- |

e)

ingen foranstaltninger, der mobiliserer og tilskynder romaerne, deres samfund og deres civilsamfundsorganisationer til at deltage i gennemførelsen af strategierne.

| 2.5 | Kommissionens ovennævnte analysedokumenter nævner ingen grundlæggende lakuner i medlemsstaternes strategier. De indeholder ingen fordømmelse eller appel om at mildne eller sætte en stopper for de meget alvorlige udslag af sociale og samfundsmæssige handicap, som undertiden udgør en krænkelse af menneskerettighederne. Der lægges f.eks. ikke tilstrækkelig vægt på krænkelse af menneskerettighederne på følgende punkter:






  a) | illegal menneskehandel i forbindelse med prostitution og problemet med job på slavelignende vilkår |
| --- | --- | --- |

2.5

Kommissionens ovennævnte analysedokumenter nævner ingen grundlæggende lakuner i medlemsstaternes strategier. De indeholder ingen fordømmelse eller appel om at mildne eller sætte en stopper for de meget alvorlige udslag af sociale og samfundsmæssige handicap, som undertiden udgør en krænkelse af menneskerettighederne. Der lægges f.eks. ikke tilstrækkelig vægt på krænkelse af menneskerettighederne på følgende punkter:

a)

illegal menneskehandel i forbindelse med prostitution og problemet med job på slavelignende vilkår

| b) | romakvinders grundlæggende ret til at bestemme over deres egen krop og få fri adgang til familieplanlægning samt lejlighedsvis forekomst af tvungen sterilisering uden kvindens samtykke |
| --- | --- |

b)

romakvinders grundlæggende ret til at bestemme over deres egen krop og få fri adgang til familieplanlægning samt lejlighedsvis forekomst af tvungen sterilisering uden kvindens samtykke

| c) | ekstrem elendighed og fattigdom og manglende opfyldelse af vitale behov (f.eks. manglende adgang til drikkevand eller til sundhedsydelser og sundhedsinfrastruktur for dem, der bor i forstæder eller i lejre) |
| --- | --- |

c)

ekstrem elendighed og fattigdom og manglende opfyldelse af vitale behov (f.eks. manglende adgang til drikkevand eller til sundhedsydelser og sundhedsinfrastruktur for dem, der bor i forstæder eller i lejre)

| d) | utilstrækkelige racismebekæmpelsesmål og -tiltag, der kan skabe sikkerhed for romaernes og romasamfundenes liv, ejendele og rettigheder samt styrke beskyttelsen mod racistiske aggressioner. |
| --- | --- |

d)

utilstrækkelige racismebekæmpelsesmål og -tiltag, der kan skabe sikkerhed for romaernes og romasamfundenes liv, ejendele og rettigheder samt styrke beskyttelsen mod racistiske aggressioner.

| 2.6 | EØSU har udarbejdet to udtalelser om rammestrategien og de nationale strategier for integration af romaerne. I sin tidligere udtalelse (7) om romaers sociale myndiggørelse og integration bifalder EØSU rammestrategien og påpeger, at dens udformning og efterfølgende gennemførelse bør følge en trestrenget tilgang (en race- og etnicitetsneutral integrationspolitik, en politik for myndiggørelse af de romaer, der betragter sig selv som tilhørende et romasamfund, og konsolidering af den opnåede sociale inklusion samt en generel antiracistisk politik og oplysning af offentligheden). Derudover fremsætter udvalget en række andre forslag. |
| --- | --- |

2.6

EØSU har udarbejdet to udtalelser om rammestrategien og de nationale strategier for integration af romaerne. I sin tidligere udtalelse (7) om romaers sociale myndiggørelse og integration bifalder EØSU rammestrategien og påpeger, at dens udformning og efterfølgende gennemførelse bør følge en trestrenget tilgang (en race- og etnicitetsneutral integrationspolitik, en politik for myndiggørelse af de romaer, der betragter sig selv som tilhørende et romasamfund, og konsolidering af den opnåede sociale inklusion samt en generel antiracistisk politik og oplysning af offentligheden). Derudover fremsætter udvalget en række andre forslag.

| 2.7 | I sin tillægsudtalelse (8) gør EØSU med henvisning til en undersøgelse fra 2012 opmærksom på en udbredt mistillid blandt romasamfundenes talsmænd og fremsætter på den baggrund forslag om bl.a. integration og øget inddragelse af romaerne. |
| --- | --- |

2.7

I sin tillægsudtalelse (8) gør EØSU med henvisning til en undersøgelse fra 2012 opmærksom på en udbredt mistillid blandt romasamfundenes talsmænd og fremsætter på den baggrund forslag om bl.a. integration og øget inddragelse af romaerne.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | EØSU må med beklagelse erkende, at Kommissionens forslag til henstilling er nødvendig set i lyset af romaernes situation, krisens konsekvenser og medlemsstaternes meget forskellige engagement i sagen. Udvalget bifalder henstillingens mål, men mener, at det sæt foranstaltninger, der foreslås (og som også kan betragtes som en slags minimumsprogram for tiltag til gennemførelse), i visse tilfælde er for overfladisk og ukonkret til at kunne nå de opstillede mål. |
| --- | --- |

3.1

EØSU må med beklagelse erkende, at Kommissionens forslag til henstilling er nødvendig set i lyset af romaernes situation, krisens konsekvenser og medlemsstaternes meget forskellige engagement i sagen. Udvalget bifalder henstillingens mål, men mener, at det sæt foranstaltninger, der foreslås (og som også kan betragtes som en slags minimumsprogram for tiltag til gennemførelse), i visse tilfælde er for overfladisk og ukonkret til at kunne nå de opstillede mål.

| 3.2 | Ifølge begrundelsen til Kommissionens forslag har den til formål at "skabe hurtigere fremskridt ved at fokusere medlemsstaternes opmærksomhed på en række konkrete foranstaltninger, som er afgørende for en mere effektiv gennemførelse af deres strategier". EØSU beklager, at dette mål samtidig er et udtryk for, at opfyldelsen af målene for EU's rammestrategi konstant støder på alvorlige forhindringer i forbindelse med gennemførelsen og det politiske engagement på nationalt, regionalt og lokalt plan. |
| --- | --- |

3.2

Ifølge begrundelsen til Kommissionens forslag har den til formål at "skabe hurtigere fremskridt ved at fokusere medlemsstaternes opmærksomhed på en række konkrete foranstaltninger, som er afgørende for en mere effektiv gennemførelse af deres strategier". EØSU beklager, at dette mål samtidig er et udtryk for, at opfyldelsen af målene for EU's rammestrategi konstant støder på alvorlige forhindringer i forbindelse med gennemførelsen og det politiske engagement på nationalt, regionalt og lokalt plan.

| 3.3 | Hvis man ikke endnu en gang vil forpasse et gunstigt politisk tidspunkt for integration af romaerne - hvilket ville bringe såvel EU's mål som forbedringen af de berørte personers levevilkår i alvorlig fare - skal man efter EØSU's mening og med inddragelse af romaorganisationer og civilsamfundsorganisationer som led i en bred høring vedtage en liste med anbefalinger, der understøttes af faktuelle analyser. Listen skal være virkelig ambitiøs og kontrollerbar, den skal bestå af tilstrækkeligt konkrete og operationelle elementer og skal kunne evalueres. |
| --- | --- |

3.3

Hvis man ikke endnu en gang vil forpasse et gunstigt politisk tidspunkt for integration af romaerne - hvilket ville bringe såvel EU's mål som forbedringen af de berørte personers levevilkår i alvorlig fare - skal man efter EØSU's mening og med inddragelse af romaorganisationer og civilsamfundsorganisationer som led i en bred høring vedtage en liste med anbefalinger, der understøttes af faktuelle analyser. Listen skal være virkelig ambitiøs og kontrollerbar, den skal bestå af tilstrækkeligt konkrete og operationelle elementer og skal kunne evalueres.

| 3.4 | EØSU finder forslagets politiske anbefalinger nyttige og mener, at de bør vinde bred støtte som en liste over foranstaltninger, der ubetinget bør gennemføres. Udvalget konstaterer imidlertid, at disse foranstaltninger fastlægger en alt for begrænset ramme for indsatsen og i mange tilfælde er for uambitiøse, og foreslår derfor, at listen udvides og suppleres med kontrol- og opfølgningsinstrumenter. |
| --- | --- |

3.4

EØSU finder forslagets politiske anbefalinger nyttige og mener, at de bør vinde bred støtte som en liste over foranstaltninger, der ubetinget bør gennemføres. Udvalget konstaterer imidlertid, at disse foranstaltninger fastlægger en alt for begrænset ramme for indsatsen og i mange tilfælde er for uambitiøse, og foreslår derfor, at listen udvides og suppleres med kontrol- og opfølgningsinstrumenter.

| 3.5 | EØSU mener, at den del af forslaget, der handler om de horisontale politiske foranstaltninger, er overfladisk, og opfordrer Rådet til at udbygge de fire valgte temaer (bekæmpelse af forskelsbehandling, beskyttelse af romabørn og -kvinder, reduktion af fattigdom og social inklusion og øget indflydelse til romaerne), stille meget mere konkrete krav og samtidig præsentere eksempler på bedste forventede praksis. |
| --- | --- |

3.5

EØSU mener, at den del af forslaget, der handler om de horisontale politiske foranstaltninger, er overfladisk, og opfordrer Rådet til at udbygge de fire valgte temaer (bekæmpelse af forskelsbehandling, beskyttelse af romabørn og -kvinder, reduktion af fattigdom og social inklusion og øget indflydelse til romaerne), stille meget mere konkrete krav og samtidig præsentere eksempler på bedste forventede praksis.

| 3.6 | EØSU finder følgende argumentation i dokumentet utilfredsstillende: "Valget af et ikkebindende instrument skyldes ønsket om at udstikke praktiske retningslinjer til medlemsstaterne for løsning af problemet med romaernes sociale inklusion, men uden fastsættelse af strenge bindende regler", eftersom medlemsstaterne ifølge Kommissionen "endnu ikke [har] truffet stærke og fyldestgørende foranstaltninger til at håndtere de sociale og økonomiske problemer blandt en stor del af EU's romabefolkning". Hvis den aktuelle krise ikke håndteres ordentligt og målrettet, vil romagrupperne, der også rammes særligt hårdt af segregation, forskelsbehandling og ekstrem fattigdom, komme til at lide uforholdsmæssigt meget under dens virkninger, da den allerede hviler på dem som en uudholdelig og uacceptabel byrde. Denne situation kræver efter EØSU's mening hurtige og effektive løsninger og indgreb fra beslutningstagernes side, også med hensyn til at gøre romaernes rettigheder gældende. |
| --- | --- |

3.6

EØSU finder følgende argumentation i dokumentet utilfredsstillende: "Valget af et ikkebindende instrument skyldes ønsket om at udstikke praktiske retningslinjer til medlemsstaterne for løsning af problemet med romaernes sociale inklusion, men uden fastsættelse af strenge bindende regler", eftersom medlemsstaterne ifølge Kommissionen "endnu ikke [har] truffet stærke og fyldestgørende foranstaltninger til at håndtere de sociale og økonomiske problemer blandt en stor del af EU's romabefolkning". Hvis den aktuelle krise ikke håndteres ordentligt og målrettet, vil romagrupperne, der også rammes særligt hårdt af segregation, forskelsbehandling og ekstrem fattigdom, komme til at lide uforholdsmæssigt meget under dens virkninger, da den allerede hviler på dem som en uudholdelig og uacceptabel byrde. Denne situation kræver efter EØSU's mening hurtige og effektive løsninger og indgreb fra beslutningstagernes side, også med hensyn til at gøre romaernes rettigheder gældende.

| 3.7 | I betragtning af de konklusioner, der drages i begrundelsen til henstillingsforslaget (9), og af forværringen af den sociale og økonomiske situation på grund af krisen mener EØSU, at Rådet bør bruge sine beføjelser til at vedtage bindende retsakter for specifikt at lindre de livstruende situationer med nød og ekstrem fattigdom og for at bekæmpe de mest ekstreme konsekvenser af forskelsbehandling, racisme og sigøjnerhad. Det er netop medlemsstaternes åbenbare forsømmelser inden for lovgivning og retspraksis, der gør sådanne tiltag nødvendige (10). |
| --- | --- |

3.7

I betragtning af de konklusioner, der drages i begrundelsen til henstillingsforslaget (9), og af forværringen af den sociale og økonomiske situation på grund af krisen mener EØSU, at Rådet bør bruge sine beføjelser til at vedtage bindende retsakter for specifikt at lindre de livstruende situationer med nød og ekstrem fattigdom og for at bekæmpe de mest ekstreme konsekvenser af forskelsbehandling, racisme og sigøjnerhad. Det er netop medlemsstaternes åbenbare forsømmelser inden for lovgivning og retspraksis, der gør sådanne tiltag nødvendige (10).

4.   Specifikke forslag

| 4.1 | EØSU foreslår, at EU's relevante tjenestegrene revaluerer de af deres opgaver, som er direkte knyttet til gennemførelsen af romaernes rettigheder og af minoritetsrettigheder, og som ikke er berørt af den åbne koordinationsmetode, især hvad angår de ovennævnte spørgsmål. I den forbindelse finder EØSU det nødvendigt,






  a) | at Unionen præcist definerer, hvilke kriterier den - inden for rammerne af sine beføjelser - baserer sig på ved fastlæggelsen af en krænkelse af menneskerettighederne i anden og tredje generation som fastlagt af FN, og ved samme lejlighed præciserer, i hvilke tilfælde den vil anlægge sag inden for sit eget kompetenceområde, når den har mistanke om en krænkelse af rettighederne, |
| --- | --- | --- |

4.1

EØSU foreslår, at EU's relevante tjenestegrene revaluerer de af deres opgaver, som er direkte knyttet til gennemførelsen af romaernes rettigheder og af minoritetsrettigheder, og som ikke er berørt af den åbne koordinationsmetode, især hvad angår de ovennævnte spørgsmål. I den forbindelse finder EØSU det nødvendigt,

a)

at Unionen præcist definerer, hvilke kriterier den - inden for rammerne af sine beføjelser - baserer sig på ved fastlæggelsen af en krænkelse af menneskerettighederne i anden og tredje generation som fastlagt af FN, og ved samme lejlighed præciserer, i hvilke tilfælde den vil anlægge sag inden for sit eget kompetenceområde, når den har mistanke om en krænkelse af rettighederne,

| b) | at den fortolker og tilpasser disse grundlæggende rettigheder og minoritetsrettigheder i forhold til situationer og sociale handicap, som kan berøre romaer mere end gennemsnittet, |
| --- | --- |

b)

at den fortolker og tilpasser disse grundlæggende rettigheder og minoritetsrettigheder i forhold til situationer og sociale handicap, som kan berøre romaer mere end gennemsnittet,

| c) | at den i samarbejde med Eurostat og på grundlag af en fortolkning af EU-statistikker over indkomstforhold og levevilkår (EU-SILC) fastlægger indikatorer for indkomst og afsavn, som ikke kun sætter fokus på ekstrem fattigdom og afsavn, men også afslører vilkår, der underminerer menneskerettighederne og menneskets værdighed, |
| --- | --- |

c)

at den i samarbejde med Eurostat og på grundlag af en fortolkning af EU-statistikker over indkomstforhold og levevilkår (EU-SILC) fastlægger indikatorer for indkomst og afsavn, som ikke kun sætter fokus på ekstrem fattigdom og afsavn, men også afslører vilkår, der underminerer menneskerettighederne og menneskets værdighed,

| d) | at man udbreder fremgangsmåder, som hidtil kun undtagelsesvist har været anvendt på dette område; f.eks. kunne man udover at analysere situationen for den "fattige" befolkning med en indkomst på under 50 og 60 % af medianindkomsten også analysere situationen for den del af befolkningen, hvis indkomst ligger på 30 % (25 %) af medianindkomsten, eller man kunne ved siden af de "aggregerede" indikatorer for forskelsbehandling, som i dag anvendes, også anvende målinger af den "marginale forskelsbehandling" for at påvise særligt alvorlige tilfælde af udstødelse i form af afsavn ved hjælp af meget fintmærkende indikatorer (f.eks. komfort eller overbefolkning i boligen). |
| --- | --- |

d)

at man udbreder fremgangsmåder, som hidtil kun undtagelsesvist har været anvendt på dette område; f.eks. kunne man udover at analysere situationen for den "fattige" befolkning med en indkomst på under 50 og 60 % af medianindkomsten også analysere situationen for den del af befolkningen, hvis indkomst ligger på 30 % (25 %) af medianindkomsten, eller man kunne ved siden af de "aggregerede" indikatorer for forskelsbehandling, som i dag anvendes, også anvende målinger af den "marginale forskelsbehandling" for at påvise særligt alvorlige tilfælde af udstødelse i form af afsavn ved hjælp af meget fintmærkende indikatorer (f.eks. komfort eller overbefolkning i boligen).

| 4.2 | EØSU foreslår, at man prioriterer bevarelsen af sproglige og kulturelle traditioner, som danner grundlaget for romaernes identitet, samt den sociale og budgetmæssige støtte til dem som følge af en fornyet gennemgang af strategierne. |
| --- | --- |

4.2

EØSU foreslår, at man prioriterer bevarelsen af sproglige og kulturelle traditioner, som danner grundlaget for romaernes identitet, samt den sociale og budgetmæssige støtte til dem som følge af en fornyet gennemgang af strategierne.

| 4.3 | EØSU mener, at medlemsstaterne for at gennemføre de nationale strategier for integration af romaer bliver nødt til at lægge særlig vægt på kontrol af beslægtede politikker med hensyn til lovgivning og retspraksis samt på justeringer vedrørende deres eventuelle antidiskriminatoriske virkninger, og at de bør indføre effektive mekanismer til dette formål. |
| --- | --- |

4.3

EØSU mener, at medlemsstaterne for at gennemføre de nationale strategier for integration af romaer bliver nødt til at lægge særlig vægt på kontrol af beslægtede politikker med hensyn til lovgivning og retspraksis samt på justeringer vedrørende deres eventuelle antidiskriminatoriske virkninger, og at de bør indføre effektive mekanismer til dette formål.

| 4.4 | Med henblik på at fremme romaernes integration og materielle uafhængighed har EØSU den særlige forventning til medlemsstaterne, at de finder en løsning, der kan opfylde behovene, og at de iværksætter programmer til fordel for beskæftigelse og iværksættervirksomhed samt erhvervsuddannelsesprogrammer. Udvalget opfordrer indtrængende til en styrkelse af lovgivningsmæssige tiltag, der effektivt kan tilskynde virksomhederne til at ansætte romaer. For segregerede romasamfund, hvor beskæftigelsen længe har været ekstremt lav og diskriminationen på arbejdsmarkedet meget stor, er det nødvendigt med nyskabelser i beskæftigelsespolitikken, f.eks. etablering af et tilstrækkeligt antal velegnede, midlertidige arbejdspladser med offentlig støtte. |
| --- | --- |

4.4

Med henblik på at fremme romaernes integration og materielle uafhængighed har EØSU den særlige forventning til medlemsstaterne, at de finder en løsning, der kan opfylde behovene, og at de iværksætter programmer til fordel for beskæftigelse og iværksættervirksomhed samt erhvervsuddannelsesprogrammer. Udvalget opfordrer indtrængende til en styrkelse af lovgivningsmæssige tiltag, der effektivt kan tilskynde virksomhederne til at ansætte romaer. For segregerede romasamfund, hvor beskæftigelsen længe har været ekstremt lav og diskriminationen på arbejdsmarkedet meget stor, er det nødvendigt med nyskabelser i beskæftigelsespolitikken, f.eks. etablering af et tilstrækkeligt antal velegnede, midlertidige arbejdspladser med offentlig støtte.

Overvågning og evaluering

| 4.5 | EØSU beklager, at Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder og medlemsstaterne endnu ikke har kunnet fastlægge de indikatorer og referencepunkter, som er den første forudsætning for en evaluering af støttestrategierne og -programmerne, og ej heller de metoder og krav, som er betingelsen for en hensigtsmæssig og uafhængig dataindsamling og situationsbeskrivelse (11). Medlemsstaternes aktuelle praksis for overvågning og evaluering begrænser sig ofte til rapporter uden en egentlig evalueringsmetode, eventuelt på grundlag af data, og det sker ikke sjældent, at der produceres resultater, der totalt mangler underbygning. |
| --- | --- |

4.5

EØSU beklager, at Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder og medlemsstaterne endnu ikke har kunnet fastlægge de indikatorer og referencepunkter, som er den første forudsætning for en evaluering af støttestrategierne og -programmerne, og ej heller de metoder og krav, som er betingelsen for en hensigtsmæssig og uafhængig dataindsamling og situationsbeskrivelse (11). Medlemsstaternes aktuelle praksis for overvågning og evaluering begrænser sig ofte til rapporter uden en egentlig evalueringsmetode, eventuelt på grundlag af data, og det sker ikke sjældent, at der produceres resultater, der totalt mangler underbygning.

| 4.6 | EØSU foreslår, at evalueringsopgaverne overdrages til forskergrupper og institutter udvalgt ved åbent udbud, dvs. til fagfolk uden politisk tilknytning, hvis uafhængighed bør styrkes ved hjælp af forskellige retlige midler (f.eks. indførelse af en erklæring om fravær af interessekonflikter, regler om finansiel gennemsigtighed og om anvendelsen af fondsmidler, det videnskabelige samfunds kontrol og overvågning af forskningsmetoder) (12). |
| --- | --- |

4.6

EØSU foreslår, at evalueringsopgaverne overdrages til forskergrupper og institutter udvalgt ved åbent udbud, dvs. til fagfolk uden politisk tilknytning, hvis uafhængighed bør styrkes ved hjælp af forskellige retlige midler (f.eks. indførelse af en erklæring om fravær af interessekonflikter, regler om finansiel gennemsigtighed og om anvendelsen af fondsmidler, det videnskabelige samfunds kontrol og overvågning af forskningsmetoder) (12).

Politiske anbefalinger

| 4.7 | Ud over en programmerbar, gennemsigtig og hensigtsmæssig finansiering af organer, der fremmer ligebehandling, bør man tillige styrke deres juridiske stilling, så den politiske magt får mindst mulig indflydelse på deres funktionsmåde, men dog sikrer betingelserne for, at de kan udføre deres arbejde. Organerne til fremme af ligebehandling bør desuden have en fast og tæt kontakt til relevante sammenslutninger, der repræsenterer romaer, samt til kontaktpunkterne for romaernes integration. |
| --- | --- |

4.7

Ud over en programmerbar, gennemsigtig og hensigtsmæssig finansiering af organer, der fremmer ligebehandling, bør man tillige styrke deres juridiske stilling, så den politiske magt får mindst mulig indflydelse på deres funktionsmåde, men dog sikrer betingelserne for, at de kan udføre deres arbejde. Organerne til fremme af ligebehandling bør desuden have en fast og tæt kontakt til relevante sammenslutninger, der repræsenterer romaer, samt til kontaktpunkterne for romaernes integration.

| 4.8 | De nationale kontaktpunkter for romaernes integration bør varetage deres opgaver i fuld åbenhed, såvel i teorien som i praksis. Deres arbejde er afgørende for gennemførelsen af rammestrategien. Kontaktpunkterne og de statslige organer, som har ansvaret for planlægning og gennemførelse af de sociale politikker for romaerne, skal have deres rettigheder sikret ved lov, så de som en slags "vagthunde" kan give udtryk for deres mening om lovgivningsprocedurer i tilknytning til statslige politikker, der bl.a. berører romaer, og få indflydelse på disse politikker for at sikre, at de ikke indbyrdes svækker hinanden. Kontaktpunkterne for romaerne har oplysningspligt over for sammenslutninger af repræsentanter for romacivilsamfundet, som de kan opfylde ved f.eks. at offentliggøre de uafhængige evaluatorers årlige rapporter, hvis indhold er frit for politisk påvirkning, eller ved at afholde konferencer om specifikke emner. |
| --- | --- |

4.8

De nationale kontaktpunkter for romaernes integration bør varetage deres opgaver i fuld åbenhed, såvel i teorien som i praksis. Deres arbejde er afgørende for gennemførelsen af rammestrategien. Kontaktpunkterne og de statslige organer, som har ansvaret for planlægning og gennemførelse af de sociale politikker for romaerne, skal have deres rettigheder sikret ved lov, så de som en slags "vagthunde" kan give udtryk for deres mening om lovgivningsprocedurer i tilknytning til statslige politikker, der bl.a. berører romaer, og få indflydelse på disse politikker for at sikre, at de ikke indbyrdes svækker hinanden. Kontaktpunkterne for romaerne har oplysningspligt over for sammenslutninger af repræsentanter for romacivilsamfundet, som de kan opfylde ved f.eks. at offentliggøre de uafhængige evaluatorers årlige rapporter, hvis indhold er frit for politisk påvirkning, eller ved at afholde konferencer om specifikke emner.

| 4.9 | EØSU mener, det bliver vanskeligt at opfylde det mål, der opstilles i punkt 5.1 i forslaget til henstilling, som lyder således: "Medlemsstaterne bør senest [TILFØJ dato 24 måneder fra offentliggørelse] træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre anvendelsen af denne henstilling og bør underrette Kommissionen om alle foranstaltninger, der er truffet i overensstemmelse med denne henstilling på denne dato." Det bør undgås, at medlemsstaterne af denne grund kan fritages for pligten til at gennemføre EU's rammestrategi og deres egne engagementer. Nærværende forslag er indholdsmæssigt set kun en del af en større samling af krav, som er fastsat af rammestrategien i en bred sammenhæng, og som Kommissionen skal evaluere hvert år. |
| --- | --- |

4.9

EØSU mener, det bliver vanskeligt at opfylde det mål, der opstilles i punkt 5.1 i forslaget til henstilling, som lyder således: "Medlemsstaterne bør senest [TILFØJ dato 24 måneder fra offentliggørelse] træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre anvendelsen af denne henstilling og bør underrette Kommissionen om alle foranstaltninger, der er truffet i overensstemmelse med denne henstilling på denne dato." Det bør undgås, at medlemsstaterne af denne grund kan fritages for pligten til at gennemføre EU's rammestrategi og deres egne engagementer. Nærværende forslag er indholdsmæssigt set kun en del af en større samling af krav, som er fastsat af rammestrategien i en bred sammenhæng, og som Kommissionen skal evaluere hvert år.

Romaernes integration og deltagelse

| 4.10 | Mange eksperter og romacivilsamfundsorganisationer, som til dels tilslutter sig Kommissionens vurdering af emnet, mener, at medlemsstaternes aktuelle støttepolitikker og -foranstaltninger ikke altid giver mulighed for en tilstrækkelig effektiv håndtering af spørgsmålet om romaernes integration, og de har ikke altid som udgangspunkt og ledetråd en tilgang baseret på menneskerettighederne (13). I mellemtiden har man desværre i mange lande konstateret en stigende udstødning af romaer. Den væsentligste årsag til denne situation er den konstante forskelsbehandling af romaer, det dybt rodfæstede sigøjnerhad og den manglende opmærksomhed herpå fra de myndigheder, der skal håndhæve loven. Som det siges i begrundelsen for forslaget til henstilling: "Problemets kerne ligger i den tætte sammenhæng mellem forskelsbehandling og social udstødelse, som romaer oplever" (14). |
| --- | --- |

4.10

Mange eksperter og romacivilsamfundsorganisationer, som til dels tilslutter sig Kommissionens vurdering af emnet, mener, at medlemsstaternes aktuelle støttepolitikker og -foranstaltninger ikke altid giver mulighed for en tilstrækkelig effektiv håndtering af spørgsmålet om romaernes integration, og de har ikke altid som udgangspunkt og ledetråd en tilgang baseret på menneskerettighederne (13). I mellemtiden har man desværre i mange lande konstateret en stigende udstødning af romaer. Den væsentligste årsag til denne situation er den konstante forskelsbehandling af romaer, det dybt rodfæstede sigøjnerhad og den manglende opmærksomhed herpå fra de myndigheder, der skal håndhæve loven. Som det siges i begrundelsen for forslaget til henstilling: "Problemets kerne ligger i den tætte sammenhæng mellem forskelsbehandling og social udstødelse, som romaer oplever" (14).

| 4.11 | Efter EØSU's mening bør udryddelse af disse mekanismers gensidige skadevirkninger være det centrale mål for enhver inklusionspolitik. De vigtigste veje hertil er at integrere romaerne og tilskynde dem til at deltage samt at styrke romaorganisationernes selvstændighed og udvikle deres kapacitet. Dette er kun muligt i en fri og imødekommende kultur, hvor romapolitikken rent faktisk tager udgangspunkt i dem, den reelt handler om, hvor romaerne ikke kun betragtes som støttemodtagere, men også som ligeværdige medspillere, hvis deltagelse er uundværlig. Man skal væk fra fortidens paternalistiske tilgang, hvor processerne blev defineret af samfundets opinionsdannere og flertallets beslutningstagere, og i stedet anerkende og acceptere romaerne som ansvarlige samfundsborgere, der er i stand til aktivt at påvirke deres skæbne og parate til at gøre det. |
| --- | --- |

4.11

Efter EØSU's mening bør udryddelse af disse mekanismers gensidige skadevirkninger være det centrale mål for enhver inklusionspolitik. De vigtigste veje hertil er at integrere romaerne og tilskynde dem til at deltage samt at styrke romaorganisationernes selvstændighed og udvikle deres kapacitet. Dette er kun muligt i en fri og imødekommende kultur, hvor romapolitikken rent faktisk tager udgangspunkt i dem, den reelt handler om, hvor romaerne ikke kun betragtes som støttemodtagere, men også som ligeværdige medspillere, hvis deltagelse er uundværlig. Man skal væk fra fortidens paternalistiske tilgang, hvor processerne blev defineret af samfundets opinionsdannere og flertallets beslutningstagere, og i stedet anerkende og acceptere romaerne som ansvarlige samfundsborgere, der er i stand til aktivt at påvirke deres skæbne og parate til at gøre det.

| 4.12 | EØSU henviser til en tidligere udtalelse (15), hvori det på grundlag af en undersøgelse påviser en udbredt utilfredshed og en vis frustration og mistillid bland mange talsmænd for romasamfundet og blandt civilsamfundets organisationer og deres repræsentanter. Ifølge denne udtalelse er det et tegn på, "at de organisationer, der repræsenterer romaerne, trods hensigtserklæringerne ikke er blevet inddraget i fornøden grad i den strategiske planlægning, og at de grundlæggende mekanismer for inddragelse ikke er blevet skabt. Det er også tegn på, at det med de nuværende procedurer ikke er lykkedes at skabe tilstrækkelig stærk tillid blandt repræsentanterne for romaerne, hvilket kan skyldes deres erfaringer med forskelsbehandling og udstødelse, ofte gennem flere hundrede år." En undersøgelse foretaget af ERPC i samme periode kom frem til de samme konklusioner (16). |
| --- | --- |

4.12

EØSU henviser til en tidligere udtalelse (15), hvori det på grundlag af en undersøgelse påviser en udbredt utilfredshed og en vis frustration og mistillid bland mange talsmænd for romasamfundet og blandt civilsamfundets organisationer og deres repræsentanter. Ifølge denne udtalelse er det et tegn på, "at de organisationer, der repræsenterer romaerne, trods hensigtserklæringerne ikke er blevet inddraget i fornøden grad i den strategiske planlægning, og at de grundlæggende mekanismer for inddragelse ikke er blevet skabt. Det er også tegn på, at det med de nuværende procedurer ikke er lykkedes at skabe tilstrækkelig stærk tillid blandt repræsentanterne for romaerne, hvilket kan skyldes deres erfaringer med forskelsbehandling og udstødelse, ofte gennem flere hundrede år." En undersøgelse foretaget af ERPC i samme periode kom frem til de samme konklusioner (16).

| 4.13 | EØSU påpeger, at ændringer i tilgangen til de sociale aspekter og til beslutningstagningen er en proces, der ikke kan tænkes uden deltagelse af romaerne og de civilsamfundsorganisationer, der sammen med dem arbejder med udformning, gennemførelse og evaluering af politikkerne på alle niveauer. EØSU anser det for nødvendigt, at der fastlægges indikatorer, der på en hensigtsmæssig måde kan måle graden af romaernes integration og deltagelse (f.eks. lokal eller central administration, data om skolegang, deltagelse i gennemførelsen af programmer). |
| --- | --- |

4.13

EØSU påpeger, at ændringer i tilgangen til de sociale aspekter og til beslutningstagningen er en proces, der ikke kan tænkes uden deltagelse af romaerne og de civilsamfundsorganisationer, der sammen med dem arbejder med udformning, gennemførelse og evaluering af politikkerne på alle niveauer. EØSU anser det for nødvendigt, at der fastlægges indikatorer, der på en hensigtsmæssig måde kan måle graden af romaernes integration og deltagelse (f.eks. lokal eller central administration, data om skolegang, deltagelse i gennemførelsen af programmer).

| 4.14 | EØSU anbefaler og forventer en udvidelse af samarbejdsbegrebet, en konsensuskultur, der rækker videre end den blotte høringsforpligtelse, indførelse af platforme for permanent dialog (også på lokalt niveau), oprettelse af passende inddragelsesmekanismer, større åbenhed om de offentlige myndigheders beslutninger (på lokalt niveau) og begrundelse af beslutninger (med redegørelse for meningsforskelle og afstemningsresultater). |
| --- | --- |

4.14

EØSU anbefaler og forventer en udvidelse af samarbejdsbegrebet, en konsensuskultur, der rækker videre end den blotte høringsforpligtelse, indførelse af platforme for permanent dialog (også på lokalt niveau), oprettelse af passende inddragelsesmekanismer, større åbenhed om de offentlige myndigheders beslutninger (på lokalt niveau) og begrundelse af beslutninger (med redegørelse for meningsforskelle og afstemningsresultater).

| 4.15 | EØSU foreslår, at der som tidligere nævnt oprettes en støttefond (f.eks. som led i programmet "Europa for borgerne") til fordel for romaernes myndiggørelse og integration og for udvikling af deres civilsamfundsorganisationers kapacitet. Den Europæiske Socialfonds operationelle program, eller mere præcist en garanti for hjælp via støtteprogrammerne om teknisk bistand, ville være lige så vigtig for udviklingen af romaorganisationernes institutionelle kapacitet. |
| --- | --- |

4.15

EØSU foreslår, at der som tidligere nævnt oprettes en støttefond (f.eks. som led i programmet "Europa for borgerne") til fordel for romaernes myndiggørelse og integration og for udvikling af deres civilsamfundsorganisationers kapacitet. Den Europæiske Socialfonds operationelle program, eller mere præcist en garanti for hjælp via støtteprogrammerne om teknisk bistand, ville være lige så vigtig for udviklingen af romaorganisationernes institutionelle kapacitet.

| 4.16 | Beslutningstagerne bør klart tage afstand fra bekymrende erklæringer om romaer præget af racisme, vold og alvorlig forskelsbehandling. Racistisk vold og hadefuld tale bør anmeldes og overvåges åbent og systematisk, og der bør udarbejdes juridiske, administrative, regulerende og oplysningsorienterede instrumenter for effektivt at bekæmpe disse fænomener. I denne sammenhæng har opinionsdannerne, og især den politiske elite og medierne, et særligt ansvar. EØSU foreslår, at der foretages en systematisk efterforskning af fordomme med en ensartet metode, og at man, hvis resultaterne afslører en negativ tendens, skaber instrumenter, der kan tilskynde til offentlige politikker på området, støtte deres gennemførelse eller medvirke til en intensivering af indsatsen. |
| --- | --- |

4.16

Beslutningstagerne bør klart tage afstand fra bekymrende erklæringer om romaer præget af racisme, vold og alvorlig forskelsbehandling. Racistisk vold og hadefuld tale bør anmeldes og overvåges åbent og systematisk, og der bør udarbejdes juridiske, administrative, regulerende og oplysningsorienterede instrumenter for effektivt at bekæmpe disse fænomener. I denne sammenhæng har opinionsdannerne, og især den politiske elite og medierne, et særligt ansvar. EØSU foreslår, at der foretages en systematisk efterforskning af fordomme med en ensartet metode, og at man, hvis resultaterne afslører en negativ tendens, skaber instrumenter, der kan tilskynde til offentlige politikker på området, støtte deres gennemførelse eller medvirke til en intensivering af indsatsen.

| 4.17 | EØSU ønsker at gøre det helt klart for medlemsstaterne, at det ikke er tilstrækkeligt at iværksætte programmer i form af projekter, der fokuserer på et specifikt problematisk punkt, når man står over for en segregation og forskelsbehandling, der i generationer har hvilet tungt på alle aspekter af den udsatte gruppes liv. For at nå strategiens mål er det i dag absolut nødvendigt at vælge en helhedsorienteret tilgang. |
| --- | --- |

4.17

EØSU ønsker at gøre det helt klart for medlemsstaterne, at det ikke er tilstrækkeligt at iværksætte programmer i form af projekter, der fokuserer på et specifikt problematisk punkt, når man står over for en segregation og forskelsbehandling, der i generationer har hvilet tungt på alle aspekter af den udsatte gruppes liv. For at nå strategiens mål er det i dag absolut nødvendigt at vælge en helhedsorienteret tilgang.

Bruxelles, den 17. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  "... selv om medlemsstaterne har haft retlig mulighed for at gribe ind med henblik på at tackle problemet med romaernes integration, har de planlagte foranstaltninger hidtil ikke været tilstrækkelige. Da der ikke har været en koordineret tilgang til spørgsmålet om romaernes integration, er der et voksende misforhold mellem medlemsstaterne".

1

(2)  COM(2011) 173 final.

2

(3)  Rådets konklusioner om en EU-ramme for de nationale strategier for romaernes integration frem til 2020.

3

(4)  COM(2012) 226 final.

4

(5)  SWD(2012) 133 final.

5

(6)  Analysis of National Roma Integration Strategies, ERPC, marts 2012.

6

(7)  EUT C 248 af 25.8.2011, s. 16-21.

7

(8)  EUT C 011 af 15.1.2013, s. 21-26.

8

(9)  "... selv om medlemsstaterne har haft retlig mulighed for at gribe ind med henblik på at tackle problemet med romaernes integration, har de planlagte foranstaltninger hidtil ikke været tilstrækkelige. Da der ikke har været en koordineret tilgang til spørgsmålet om romaernes integration, er der et voksende misforhold mellem medlemsstaterne".

9

(10)  "Målene for den påtænkte handling kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene og kan derfor bedre nås på EU-plan end gennem forskellige og mere eller mindre ambitiøse og effektive nationale initiativer." 2013/0229 (NLE), begrundelse.

10

(11)  Punkt 4.4 i forslaget til henstilling.

11

(12)  Evaluatoren bør fremlægge en erklæring om, at han/hun ikke står i nogen interessekonflikt, ikke er ansat af en regering og ikke anvender offentlige midler, som kunne anfægte evalueringsresultaternes uafhængighed.

12

(13)  COM(2012) 226 final, SWD(2012)133 final, Analysis of National Roma Integration Strategies, ERPC, marts 2012.

13

(14)  Organisationen "EU Roma Policy Coalition" (ERPC) anbefaler, at de nationale strategier for integration af romaer baseres på ét centralt element, udryddelse af sigøjnerhadet. Det er selvfølgeligt vigtigt at mindske indkomst- sundheds- og uddannelsesskævhederne, men der sker ingen fremskridt, hvis ikke udryddelse af modstanden mod sigøjnere bliver en prioritet i de nationale strategier for integration af romaerne. ERPC's slutanalyse.

14

(15)  EUT C 011 af 15.1.2013, s. 21-26.

15

(16)  "(...) et stort flertal af respondenterne i medlemsstaterne beskriver processen med udarbejdelse af de nationale strategier for integration af romaer som uigennemsigtig. I de fleste tilfælde er interesseparternes, og især romaernes, deltagelse i gennemførelsen af disse strategier uklar". "Analysis of National Roma Integration Strategies", ERPC, marts 2012.

16

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/116 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/116

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger«

COM(2013) 430 final — 2013/0202 (COD)

2014/C 67/23

Ordfører: Vladimíra DRBALOVÁ

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 1. juli og den 8. juli 2013 under henvisning til artikel 149 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger"

COM(2013) 430 final — 2013/0202 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab, der vedtog sin udtalelse den 3. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 17. oktober 2013, følgende udtalelse med 174 stemmer for, 1 imod og 1 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU bifalder Kommissionens forslag om at oprette et europæisk netværk af offentlige arbejdsformidlinger (PES), der kan tjene til at sammenligne de europæiske arbejdsformidlingers resultater, kortlægge bedste praksis og fremme udveksling af viden med henblik på at styrke deres kapacitet til at yde disse tjenester og effektiviteten af dem. Dette netværk bør først og fremmest spille en rådgivende og koordinerende rolle. |
| --- | --- |

1.1

EØSU bifalder Kommissionens forslag om at oprette et europæisk netværk af offentlige arbejdsformidlinger (PES), der kan tjene til at sammenligne de europæiske arbejdsformidlingers resultater, kortlægge bedste praksis og fremme udveksling af viden med henblik på at styrke deres kapacitet til at yde disse tjenester og effektiviteten af dem. Dette netværk bør først og fremmest spille en rådgivende og koordinerende rolle.

| 1.2 | Udvalget er bekendt med, at der på regionalt niveau allerede findes velfungerende strukturer, bl.a. arbejdsmarkedsobservatorier, som yder et godt bidrag til opfyldelsen af de fælles EU-mål for beskæftigelsen i Europa 2020-strategien. Det henstiller til Kommissionen og medlemsstaterne, at der under behørig hensyntagen til nærhedsprincippet og mangfoldigheden i EU skabes større sammenhæng mellem de offentlige arbejdsformidlinger og regionale observatorier. |
| --- | --- |

1.2

Udvalget er bekendt med, at der på regionalt niveau allerede findes velfungerende strukturer, bl.a. arbejdsmarkedsobservatorier, som yder et godt bidrag til opfyldelsen af de fælles EU-mål for beskæftigelsen i Europa 2020-strategien. Det henstiller til Kommissionen og medlemsstaterne, at der under behørig hensyntagen til nærhedsprincippet og mangfoldigheden i EU skabes større sammenhæng mellem de offentlige arbejdsformidlinger og regionale observatorier.

| 1.3 | På linje med de foranstaltninger, der er truffet under Dagsordenen for nye kvalifikationer og jobs, anerkender EØSU den vigtige rolle, som netværkene af offentlige arbejdsformidlinger udfylder med hensyn til at gennemføre de prioriteter, der sigter mod at styrke alle fire dele af flexicurity-modellen. |
| --- | --- |

1.3

På linje med de foranstaltninger, der er truffet under Dagsordenen for nye kvalifikationer og jobs, anerkender EØSU den vigtige rolle, som netværkene af offentlige arbejdsformidlinger udfylder med hensyn til at gennemføre de prioriteter, der sigter mod at styrke alle fire dele af flexicurity-modellen.

| 1.4 | EØSU anbefaler, at Kommissionen i titlen på sit dokument tydeligt angiver forbindelsen mellem det nye europæiske netværk, som de offentlige arbejdsformidlinger har oprettet, og Beskæftigelsesudvalget og klart angiver arten af og målsætningerne for de moderniseringstiltag, som de offentlige arbejdsformidlinger planlægger, der ikke bør være obligatoriske. |
| --- | --- |

1.4

EØSU anbefaler, at Kommissionen i titlen på sit dokument tydeligt angiver forbindelsen mellem det nye europæiske netværk, som de offentlige arbejdsformidlinger har oprettet, og Beskæftigelsesudvalget og klart angiver arten af og målsætningerne for de moderniseringstiltag, som de offentlige arbejdsformidlinger planlægger, der ikke bør være obligatoriske.

| 1.5 | EØSU er af den opfattelse, at den sammenlignende vurdering af de offentlige arbejdsformidlinger ved hjælp af kvantitative og kvalitative indikatorer til at vurdere de offentlige arbejdsformidlingers resultater er en nyttig samarbejdsform. EØSU bifalder især brugen af statistiske resultat- og effektivitetsindikatorer til vurdering af arbejdsformidlingerne og de aktive arbejdsmarkedspolitikker. EØSU understreger, at dette kunne føre til en forbedring af arbejdstagernes tilpasningsevne og fleksibilitet med henblik på en varig genindtræden på arbejdsmarkedet og til harmoniske overgange på arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

1.5

EØSU er af den opfattelse, at den sammenlignende vurdering af de offentlige arbejdsformidlinger ved hjælp af kvantitative og kvalitative indikatorer til at vurdere de offentlige arbejdsformidlingers resultater er en nyttig samarbejdsform. EØSU bifalder især brugen af statistiske resultat- og effektivitetsindikatorer til vurdering af arbejdsformidlingerne og de aktive arbejdsmarkedspolitikker. EØSU understreger, at dette kunne føre til en forbedring af arbejdstagernes tilpasningsevne og fleksibilitet med henblik på en varig genindtræden på arbejdsmarkedet og til harmoniske overgange på arbejdsmarkedet.

| 1.6 | Med hensyn til vedtagelsen af de generelle rammer og de delegerede retsakter opfordrer EØSU Kommissionen til klart at angive indholdet af sådanne fremtidige retsakter. EØSU foreslår, at forslagets indhold konkretiseres i højere grad, således at det opstiller en liste over de grundlæggende indikatorer for den overordnede ramme. De delegerede akter bør dernæst komplettere de mindst vigtige aspekter af disse grundlæggende indikatorer i overensstemmelse med artikel 209 i TEUF. |
| --- | --- |

1.6

Med hensyn til vedtagelsen af de generelle rammer og de delegerede retsakter opfordrer EØSU Kommissionen til klart at angive indholdet af sådanne fremtidige retsakter. EØSU foreslår, at forslagets indhold konkretiseres i højere grad, således at det opstiller en liste over de grundlæggende indikatorer for den overordnede ramme. De delegerede akter bør dernæst komplettere de mindst vigtige aspekter af disse grundlæggende indikatorer i overensstemmelse med artikel 209 i TEUF.

| 1.7 | EØSU opfordrer Kommissionen til i tilknytning til artikel 4 om samarbejde tydeligt at afgrænse de involverede parters roller. Det foreliggende forslag bør ikke begrænse arbejdsmarkedets parter til blot at være tilknyttede parter, men bør derimod styrke deres rolle i forbindelse med moderniseringen af de offentlige arbejdsformidlinger. Forslaget bør desuden beskrive civilsamfundets rolle med udgangspunkt i partnerskabsprincippet. |
| --- | --- |

1.7

EØSU opfordrer Kommissionen til i tilknytning til artikel 4 om samarbejde tydeligt at afgrænse de involverede parters roller. Det foreliggende forslag bør ikke begrænse arbejdsmarkedets parter til blot at være tilknyttede parter, men bør derimod styrke deres rolle i forbindelse med moderniseringen af de offentlige arbejdsformidlinger. Forslaget bør desuden beskrive civilsamfundets rolle med udgangspunkt i partnerskabsprincippet.

| 1.8 | EØSU anbefaler samtidig, at samtlige berørte parter bidrager til konklusionerne og anbefalingerne fra det europæiske netværk af offentlige arbejdsformidlinger. |
| --- | --- |

1.8

EØSU anbefaler samtidig, at samtlige berørte parter bidrager til konklusionerne og anbefalingerne fra det europæiske netværk af offentlige arbejdsformidlinger.

| 1.9 | EØSU anbefaler Kommissionen at opfordre medlemsstaterne til at tilvejebringe de tekniske, menneskelige og finansielle rammer, der kan øge deres kapacitet og sætte dem i stand til at opfylde deres nye multifunktionelle rolle, i det omfang medlemsstaterne ønsker at tilpasse arbejdsformidlingernes organisatoriske modeller, strategiske målsætninger og virkemåde til omgivelser i hastig udvikling. |
| --- | --- |

1.9

EØSU anbefaler Kommissionen at opfordre medlemsstaterne til at tilvejebringe de tekniske, menneskelige og finansielle rammer, der kan øge deres kapacitet og sætte dem i stand til at opfylde deres nye multifunktionelle rolle, i det omfang medlemsstaterne ønsker at tilpasse arbejdsformidlingernes organisatoriske modeller, strategiske målsætninger og virkemåde til omgivelser i hastig udvikling.

| 1.10 | EØSU er overbevist om, at de offentlige arbejdsformidlingers nye kompetencer, navnlig vedrørende aktive arbejdsmarkedspolitikker, bør munde ud i en kapacitet og en økonomisk støtte, der står i forhold hertil. De midler, der er afsat til EaSI-programmet (1), bør opretholdes, og finansieringen bør være bæredygtig. |
| --- | --- |

1.10

EØSU er overbevist om, at de offentlige arbejdsformidlingers nye kompetencer, navnlig vedrørende aktive arbejdsmarkedspolitikker, bør munde ud i en kapacitet og en økonomisk støtte, der står i forhold hertil. De midler, der er afsat til EaSI-programmet (1), bør opretholdes, og finansieringen bør være bæredygtig.

| 1.11 | EØSU bifalder konklusionerne fra konferencen om ungdomsbeskæftigelse den 3. juli 2013 i Berlin og de tilsagn, der blev givet fra alle de parter, der deltog. |
| --- | --- |

1.11

EØSU bifalder konklusionerne fra konferencen om ungdomsbeskæftigelse den 3. juli 2013 i Berlin og de tilsagn, der blev givet fra alle de parter, der deltog.

2.   Indledning

| 2.1 | Europa 2020-strategien (2) har fastlagt en fælles ambitiøs målsætning for alle medlemsstaterne om at øge beskæftigelsesgraden til 75 % for kvinder og mænd mellem 20 og 64 år. De offentlige arbejdsformidlinger (PES) har en vigtig rolle at spille for at nå denne målsætning. |
| --- | --- |

2.1

Europa 2020-strategien (2) har fastlagt en fælles ambitiøs målsætning for alle medlemsstaterne om at øge beskæftigelsesgraden til 75 % for kvinder og mænd mellem 20 og 64 år. De offentlige arbejdsformidlinger (PES) har en vigtig rolle at spille for at nå denne målsætning.

| 2.2 | I retningslinjerne for beskæftigelsespolitikken for 2020 (3) anerkendes de offentlige arbejdsformidlinger som centrale aktører, der har en vigtig rolle i forbindelse med gennemførelsen af retningslinje nummer 7: "Øge arbejdsmarkedsdeltagelsen for kvinder og mænd" og 8: "Udvikle en kvalificeret arbejdsstyrke". I de konklusioner, der blev vedtaget på mødet mellem lederne af de offentlige arbejdsformidlinger i Budapest den 23. og 24. juni 2011 under overskriften "Making the employment guidelines work" (få retningslinjerne for beskæftigelse til at virke), blev de offentlige arbejdsformidlingers bidrag til gennemførelsen af Europa 2020-strategien stadfæstet. |
| --- | --- |

2.2

I retningslinjerne for beskæftigelsespolitikken for 2020 (3) anerkendes de offentlige arbejdsformidlinger som centrale aktører, der har en vigtig rolle i forbindelse med gennemførelsen af retningslinje nummer 7: "Øge arbejdsmarkedsdeltagelsen for kvinder og mænd" og 8: "Udvikle en kvalificeret arbejdsstyrke". I de konklusioner, der blev vedtaget på mødet mellem lederne af de offentlige arbejdsformidlinger i Budapest den 23. og 24. juni 2011 under overskriften "Making the employment guidelines work" (få retningslinjerne for beskæftigelse til at virke), blev de offentlige arbejdsformidlingers bidrag til gennemførelsen af Europa 2020-strategien stadfæstet.

| 2.3 | Beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitikkerne hører fortsat under medlemsstaternes kompetence, som ligeledes har ansvaret for deres offentlige arbejdsformidlingers organisation, bemanding og virke. Men de eksisterende former for frivilligt samarbejde mellem medlemsstaterne, der blev indført i 1997 med oprettelse af en uformel (4) høringsgruppe blandt de offentlige arbejdsformidlinger, viser nu sine begrænsninger, og de svarer ikke længere til de eksisterende behov eller opgaver. Der mangler en ordning, der kan bruges til hurtigt at konstatere dårlige resultater og eventuelle dertil relaterede strukturelle problemer. Der mangler systematiske oplysninger om resultaterne af de nuværende metoder til sammenlignende vurderinger og udveksling af viden. |
| --- | --- |

2.3

Beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitikkerne hører fortsat under medlemsstaternes kompetence, som ligeledes har ansvaret for deres offentlige arbejdsformidlingers organisation, bemanding og virke. Men de eksisterende former for frivilligt samarbejde mellem medlemsstaterne, der blev indført i 1997 med oprettelse af en uformel (4) høringsgruppe blandt de offentlige arbejdsformidlinger, viser nu sine begrænsninger, og de svarer ikke længere til de eksisterende behov eller opgaver. Der mangler en ordning, der kan bruges til hurtigt at konstatere dårlige resultater og eventuelle dertil relaterede strukturelle problemer. Der mangler systematiske oplysninger om resultaterne af de nuværende metoder til sammenlignende vurderinger og udveksling af viden.

| 2.4 | De uformelle drøftelser mellem ministrene i Rådet for beskæftigelse og socialpolitik (EPSCO) i Dublin den 7. og 8. februar 2013 (5) ledte til den konklusion, at et bedre og mere målrettet samarbejde mellem de offentlige arbejdsformidlinger ville muliggøre en bedre udveksling af god praksis, og de har bedt Kommissionen udarbejde et detaljeret forslag til et "bench-learning-initiativ". |
| --- | --- |

2.4

De uformelle drøftelser mellem ministrene i Rådet for beskæftigelse og socialpolitik (EPSCO) i Dublin den 7. og 8. februar 2013 (5) ledte til den konklusion, at et bedre og mere målrettet samarbejde mellem de offentlige arbejdsformidlinger ville muliggøre en bedre udveksling af god praksis, og de har bedt Kommissionen udarbejde et detaljeret forslag til et "bench-learning-initiativ".

| 2.5 | Den 17. juni 2013 offentliggjorde Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse, der er en opfølgning af flagskibsinitiativet "En dagsorden for nye kvalifikationer og jobs" (6) og "beskæftigelsespakken" (7) fra 2012, og hvori det foreslås at formalisere samarbejdet mellem de offentlige arbejdsformidlinger og oprette et europæisk netværk af disse organer. |
| --- | --- |

2.5

Den 17. juni 2013 offentliggjorde Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse, der er en opfølgning af flagskibsinitiativet "En dagsorden for nye kvalifikationer og jobs" (6) og "beskæftigelsespakken" (7) fra 2012, og hvori det foreslås at formalisere samarbejdet mellem de offentlige arbejdsformidlinger og oprette et europæisk netværk af disse organer.

| 2.6 | Netværket bør være aktivt i perioden 2014-2020 i tilknytning til Europa 2020-strategien. Efter fire år evalueres netværket, og det vil blive taget op til fornyet overvejelse. Netværket finansieres med midler fra programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI), og Kommissionen varetager sekretariatet med de ansatte, som Kommissionen aktuelt råder over. |
| --- | --- |

2.6

Netværket bør være aktivt i perioden 2014-2020 i tilknytning til Europa 2020-strategien. Efter fire år evalueres netværket, og det vil blive taget op til fornyet overvejelse. Netværket finansieres med midler fra programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI), og Kommissionen varetager sekretariatet med de ansatte, som Kommissionen aktuelt råder over.

| 2.7 | De tilskyndelsesforanstaltninger, der gennemføres via netværket, vil bidrage til:






  — | at gennemføre Europa 2020-strategien og dens vigtigste beskæftigelsesmål |
| --- | --- | --- |

2.7

De tilskyndelsesforanstaltninger, der gennemføres via netværket, vil bidrage til:

—

at gennemføre Europa 2020-strategien og dens vigtigste beskæftigelsesmål

| — | at forbedre arbejdsmarkederne i EU |
| --- | --- |

—

at forbedre arbejdsmarkederne i EU

| — | at forbedre integrationen af arbejdsmarkederne |
| --- | --- |

—

at forbedre integrationen af arbejdsmarkederne

| — | at øge den geografiske og faglige mobilitet |
| --- | --- |

—

at øge den geografiske og faglige mobilitet

| — | at bekæmpe social udstødelse og integrere personer, der står uden for arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

—

at bekæmpe social udstødelse og integrere personer, der står uden for arbejdsmarkedet.

| 2.8 | I forbindelse med de første drøftelser i Rådet i juli 2013 hilste et flertal af medlemsstaterne Kommissionens forslag velkommen og anlagde et positivt syn på de fastlagte målsætninger. De bekymringer, der blev udtrykt, vedrørte først og fremmest de gensidige forbindelser til Beskæftigelsesudvalget (EMCO) og eventuelle overlap, for mange beføjelser til Kommissionen, indholdet af de delegerede retsakter og den manglende præcisering, hvad finansieringen angår. |
| --- | --- |

2.8

I forbindelse med de første drøftelser i Rådet i juli 2013 hilste et flertal af medlemsstaterne Kommissionens forslag velkommen og anlagde et positivt syn på de fastlagte målsætninger. De bekymringer, der blev udtrykt, vedrørte først og fremmest de gensidige forbindelser til Beskæftigelsesudvalget (EMCO) og eventuelle overlap, for mange beføjelser til Kommissionen, indholdet af de delegerede retsakter og den manglende præcisering, hvad finansieringen angår.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | EØSU bifalder generelt alle de initiativer, som Kommissionen træffer for at virkeliggøre Europa 2020-strategien, hvad angår beskæftigelse og arbejdsmarkedsforhold, tættere samarbejde mellem medlemsstaterne, udvikling og tilpasning af kompetencer til virksomhedernes og arbejdstagernes behov og støtte til geografisk og faglig mobilitet. |
| --- | --- |

3.1

EØSU bifalder generelt alle de initiativer, som Kommissionen træffer for at virkeliggøre Europa 2020-strategien, hvad angår beskæftigelse og arbejdsmarkedsforhold, tættere samarbejde mellem medlemsstaterne, udvikling og tilpasning af kompetencer til virksomhedernes og arbejdstagernes behov og støtte til geografisk og faglig mobilitet.

| 3.2 | I betragtning af situationens alvor, navnlig i visse medlemsstater, hvor især langtids- og ungdomsarbejdsløsheden stiger, bifalder EØSU Kommissionens forslag om at oprette et europæisk netværk af offentlige arbejdsformidlinger, der kan tjene til at sammenligne de europæiske arbejdsformidlingers resultater, kortlægge bedste praksis og fremme udveksling af viden med henblik på at styrke deres kapacitet til at yde disse tjenester og effektiviteten af dem. |
| --- | --- |

3.2

I betragtning af situationens alvor, navnlig i visse medlemsstater, hvor især langtids- og ungdomsarbejdsløsheden stiger, bifalder EØSU Kommissionens forslag om at oprette et europæisk netværk af offentlige arbejdsformidlinger, der kan tjene til at sammenligne de europæiske arbejdsformidlingers resultater, kortlægge bedste praksis og fremme udveksling af viden med henblik på at styrke deres kapacitet til at yde disse tjenester og effektiviteten af dem.

| 3.3 | Mange medlemsstater, der er under pres på grund af langsigtede udfordringer i forbindelse med globale og teknologiske ændringer og arbejdskraftens aldring og problemer, der skal løses på kort sigt for at råde bod på den økonomiske afmatning, er allerede nu i gang med at modernisere deres offentlige arbejdsformidlinger med mere eller mindre gode resultater. De omstrukturerer ved at centralisere eller decentralisere, udvider arbejdsformidlingernes aktivitetsområde og forsøger at udnytte alle muligheder. |
| --- | --- |

3.3

Mange medlemsstater, der er under pres på grund af langsigtede udfordringer i forbindelse med globale og teknologiske ændringer og arbejdskraftens aldring og problemer, der skal løses på kort sigt for at råde bod på den økonomiske afmatning, er allerede nu i gang med at modernisere deres offentlige arbejdsformidlinger med mere eller mindre gode resultater. De omstrukturerer ved at centralisere eller decentralisere, udvider arbejdsformidlingernes aktivitetsområde og forsøger at udnytte alle muligheder.

| 3.4 | EØSU mener, at de offentlige arbejdsformidlinger er nødt til at tilpasse sig de nye krav på arbejdsmarkedet, dvs. aldrende arbejdskraft, stigende ældreøkonomi og miljøvenlig økonomi, nye kompetencer og nye krav til den nye generation, udvikling af ikt og teknologiske innovationer, og stadig større mangel på sammenhæng mellem udbud og efterspørgsel, hvad angår kompetencer. |
| --- | --- |

3.4

EØSU mener, at de offentlige arbejdsformidlinger er nødt til at tilpasse sig de nye krav på arbejdsmarkedet, dvs. aldrende arbejdskraft, stigende ældreøkonomi og miljøvenlig økonomi, nye kompetencer og nye krav til den nye generation, udvikling af ikt og teknologiske innovationer, og stadig større mangel på sammenhæng mellem udbud og efterspørgsel, hvad angår kompetencer.

| 3.5 | De offentlige arbejdsformidlinger står samtidig over for store opgaver på kort og lang sigt. De bør reagere hurtigt og fleksibelt og med opfindsomhed på ændringerne i den generelle situation, kombinere kortsigtede tiltag og langsigtede løsninger og være opmærksom på de sociale risici. |
| --- | --- |

3.5

De offentlige arbejdsformidlinger står samtidig over for store opgaver på kort og lang sigt. De bør reagere hurtigt og fleksibelt og med opfindsomhed på ændringerne i den generelle situation, kombinere kortsigtede tiltag og langsigtede løsninger og være opmærksom på de sociale risici.

| 3.6 | EØSU er overbevist om, at de offentlige arbejdsformidlingers nye kompetencer, navnlig vedrørende aktive arbejdsmarkedspolitikker, bør munde ud i en kapacitet og en økonomisk støtte, der står i forhold hertil. I adskillige medlemsstater ser det dog ikke ud til, at tingene går i denne retning, navnlig i en tid med budgetnedskæringer og besparelser. For tiden burde ressourcerne til driften af de offentlige arbejdsformidlinger tværtimod styrkes, især på personalefronten, for at sikre en kvalitetsopfølgning, der fører til beskæftigelsesmuligheder. De offentlige arbejdsformidlinger, der kan bryste sig af at fungere godt, kunne i fremtiden omdannes til videncentre. |
| --- | --- |

3.6

EØSU er overbevist om, at de offentlige arbejdsformidlingers nye kompetencer, navnlig vedrørende aktive arbejdsmarkedspolitikker, bør munde ud i en kapacitet og en økonomisk støtte, der står i forhold hertil. I adskillige medlemsstater ser det dog ikke ud til, at tingene går i denne retning, navnlig i en tid med budgetnedskæringer og besparelser. For tiden burde ressourcerne til driften af de offentlige arbejdsformidlinger tværtimod styrkes, især på personalefronten, for at sikre en kvalitetsopfølgning, der fører til beskæftigelsesmuligheder. De offentlige arbejdsformidlinger, der kan bryste sig af at fungere godt, kunne i fremtiden omdannes til videncentre.

| 3.7 | I 2010 udarbejdede Eurofound, Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, på EØSU's anmodning et informationsnotat med titlen "Financer et appliquer des programmes actifs en faveur du marché du travail durant la crise" (Finansiering og gennemførelse af programmer for aktiv arbejdsmarkedspolitik under krisen) (8), der med udgangspunkt i udvalgte eksempler fra ti medlemsstater beskriver virkningerne af aktive og passive beskæftigelsespolitikker og den faldende andel af BNP, der afsættes til aktiveringspolitikker, navnlig i medlemsstater, hvor arbejdsløsheden vokser hurtigt. |
| --- | --- |

3.7

I 2010 udarbejdede Eurofound, Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, på EØSU's anmodning et informationsnotat med titlen "Financer et appliquer des programmes actifs en faveur du marché du travail durant la crise" (Finansiering og gennemførelse af programmer for aktiv arbejdsmarkedspolitik under krisen) (8), der med udgangspunkt i udvalgte eksempler fra ti medlemsstater beskriver virkningerne af aktive og passive beskæftigelsespolitikker og den faldende andel af BNP, der afsættes til aktiveringspolitikker, navnlig i medlemsstater, hvor arbejdsløsheden vokser hurtigt.

| 3.8 | Målet med Kommissionens forslag er at støtte medlemsstaterne i deres opgave med at modernisere deres offentlige arbejdsformidlinger ved hjælp af tilskyndelsesforanstaltninger (jf. EUF-traktatens artikel 149), fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne, sikre en bedre integration af arbejdsmarkederne i EU, fremme den geografiske og faglige mobilitet og bekæmpe social udstødelse. |
| --- | --- |

3.8

Målet med Kommissionens forslag er at støtte medlemsstaterne i deres opgave med at modernisere deres offentlige arbejdsformidlinger ved hjælp af tilskyndelsesforanstaltninger (jf. EUF-traktatens artikel 149), fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne, sikre en bedre integration af arbejdsmarkederne i EU, fremme den geografiske og faglige mobilitet og bekæmpe social udstødelse.

| 3.9 | Det nyoprettede netværk skal navnlig stå for følgende initiativer: udvikle og gennemføre EU-dækkende benchmarkingsystemer i offentlige arbejdsformidlinger, tilrettelægge gensidig bistand, vedtage og gennemføre et koncept for modernisering og styrkelse af offentlige arbejdsformidlinger på vigtige indsatsområder og udarbejde rapporter på beskæftigelsesområdet. |
| --- | --- |

3.9

Det nyoprettede netværk skal navnlig stå for følgende initiativer: udvikle og gennemføre EU-dækkende benchmarkingsystemer i offentlige arbejdsformidlinger, tilrettelægge gensidig bistand, vedtage og gennemføre et koncept for modernisering og styrkelse af offentlige arbejdsformidlinger på vigtige indsatsområder og udarbejde rapporter på beskæftigelsesområdet.

| 3.10 | Kommissionens forslag skal ses i sammenhæng med tidligere aktiviteter og undersøgelser om de offentlige arbejdsformidlingers økonomiske modeller, systemerne til måling af de offentlige arbejdsformidlingers resultater og deres rolle i flexicurity-modellen, foregribelse af efterspørgslen efter kvalifikationer og borgernes tilpasningsevne til nye erhverv. |
| --- | --- |

3.10

Kommissionens forslag skal ses i sammenhæng med tidligere aktiviteter og undersøgelser om de offentlige arbejdsformidlingers økonomiske modeller, systemerne til måling af de offentlige arbejdsformidlingers resultater og deres rolle i flexicurity-modellen, foregribelse af efterspørgslen efter kvalifikationer og borgernes tilpasningsevne til nye erhverv.

| 3.11 | EØSU er overbevist om, at de offentlige arbejdsformidlingers aktivitet fremover ikke blot kan være rutinearbejde (9). De offentlige arbejdsformidlinger skal gradvist ændre sig til multifunktionelle agenturer, der i EU letter forskellige former for overgange på arbejdsmarkedet mellem færdiggørelse af en videregående uddannelse og det første arbejde og mellem de forskellige ansættelser. De skal sikre relationerne mellem aktørerne på arbejdsmarkedet og tilskynde dem til at samarbejde og innovere, og de bør indgå i et tæt samarbejde med deres offentlige og private partnere (10) og sikre, at aktørerne på arbejdsmarkedet følger de politikker, der føres på området. |
| --- | --- |

3.11

EØSU er overbevist om, at de offentlige arbejdsformidlingers aktivitet fremover ikke blot kan være rutinearbejde (9). De offentlige arbejdsformidlinger skal gradvist ændre sig til multifunktionelle agenturer, der i EU letter forskellige former for overgange på arbejdsmarkedet mellem færdiggørelse af en videregående uddannelse og det første arbejde og mellem de forskellige ansættelser. De skal sikre relationerne mellem aktørerne på arbejdsmarkedet og tilskynde dem til at samarbejde og innovere, og de bør indgå i et tæt samarbejde med deres offentlige og private partnere (10) og sikre, at aktørerne på arbejdsmarkedet følger de politikker, der føres på området.

| 3.12 | EØSU mener, at de offentlige arbejdsformidlinger i højere grad bør fokusere på arbejdsudbuddet, uden dog derved at så tvivl om deres rolle i forbindelse med udbetaling af arbejdsløshedsydelser, da arbejdsgiverne støder på stadigt større problemer, når de ønsker at rekruttere og ansætte de personer, de har brug for. Især de små og mellemstore virksomheder har ofte brug for mere støtte fra de offentlige arbejdsformidlinger, og det er derfor en god idé at styrke samarbejdet mellem arbejdsformidlingerne og virksomhederne. |
| --- | --- |

3.12

EØSU mener, at de offentlige arbejdsformidlinger i højere grad bør fokusere på arbejdsudbuddet, uden dog derved at så tvivl om deres rolle i forbindelse med udbetaling af arbejdsløshedsydelser, da arbejdsgiverne støder på stadigt større problemer, når de ønsker at rekruttere og ansætte de personer, de har brug for. Især de små og mellemstore virksomheder har ofte brug for mere støtte fra de offentlige arbejdsformidlinger, og det er derfor en god idé at styrke samarbejdet mellem arbejdsformidlingerne og virksomhederne.

| 3.13 | Selv i tider med høj arbejdsløshed er der en vedvarende kløft mellem udbuddet af kompetencer og behovene på arbejdsmarkedet. I HoPES-netværket deltager de offentlige arbejdsformidlinger (11) i debatterne og høringerne om problematikkerne vedrørende kompetencer på det økonomiske og sociale område. Det drejer sig om at forbinde arbejds- og uddannelsesverdenen og nå frem til en fælles forståelse af kvalifikationer og kompetencer. Dette betyder for de offentlige arbejdsformidlinger, at de skal indgå partnerskaber med de forskellige berørte parter og sikre ligevægt mellem udbud og efterspørgsel, hvad angår kompetencer, i en tid, hvor de lokale arbejdsmarkeder bliver mere og mere komplekse (12). |
| --- | --- |

3.13

Selv i tider med høj arbejdsløshed er der en vedvarende kløft mellem udbuddet af kompetencer og behovene på arbejdsmarkedet. I HoPES-netværket deltager de offentlige arbejdsformidlinger (11) i debatterne og høringerne om problematikkerne vedrørende kompetencer på det økonomiske og sociale område. Det drejer sig om at forbinde arbejds- og uddannelsesverdenen og nå frem til en fælles forståelse af kvalifikationer og kompetencer. Dette betyder for de offentlige arbejdsformidlinger, at de skal indgå partnerskaber med de forskellige berørte parter og sikre ligevægt mellem udbud og efterspørgsel, hvad angår kompetencer, i en tid, hvor de lokale arbejdsmarkeder bliver mere og mere komplekse (12).

| 3.14 | EØSU erkender, at de offentlige arbejdsformidlinger udfylder en særlig rolle med hensyn til at føre de forskellige dele af flexicurity-modellen ud i livet. Undersøgelsen le rôle des SPE en matière de flexisécurité sur les marchés européens du travail (de offentlige arbejdsformidlingers rolle mht. flexicurity på det europæiske arbejdsmarked) (13) har med udgangspunkt i gode konkrete eksempler vist, at de offentlige arbejdsformidlinger er klar over, at det er nødvendigt med nye metoder, og at de griber til en lang række strategier og ordninger for at understøtte flexicurity-modellen. De offentlige arbejdsformidlinger bør fortsat tilstræbe en styrkelse af deres kapacitet med henblik på at være i stand til at opfylde rollen som mellemmand og evalueringsorganisme, hvad angår flexicurity-modellen. |
| --- | --- |

3.14

EØSU erkender, at de offentlige arbejdsformidlinger udfylder en særlig rolle med hensyn til at føre de forskellige dele af flexicurity-modellen ud i livet. Undersøgelsen le rôle des SPE en matière de flexisécurité sur les marchés européens du travail (de offentlige arbejdsformidlingers rolle mht. flexicurity på det europæiske arbejdsmarked) (13) har med udgangspunkt i gode konkrete eksempler vist, at de offentlige arbejdsformidlinger er klar over, at det er nødvendigt med nye metoder, og at de griber til en lang række strategier og ordninger for at understøtte flexicurity-modellen. De offentlige arbejdsformidlinger bør fortsat tilstræbe en styrkelse af deres kapacitet med henblik på at være i stand til at opfylde rollen som mellemmand og evalueringsorganisme, hvad angår flexicurity-modellen.

| 3.15 | EØSU mener, at de offentlige arbejdsformidlinger først og fremmest burde tage sig af de personer eller kategorier af arbejdstagere, som er vanskeligst at placere på arbejdsmarkedet, og som har særlige behov. Det drejer sig om langtidsledige, ældre arbejdstagere, kvinder, unge, handicappede og indvandrere. I denne forbindelse er det nødvendigt at gennemføre bestemmelserne om bekæmpelse af forskelsbehandling fuldt ud og sikre en opfølgning heraf. |
| --- | --- |

3.15

EØSU mener, at de offentlige arbejdsformidlinger først og fremmest burde tage sig af de personer eller kategorier af arbejdstagere, som er vanskeligst at placere på arbejdsmarkedet, og som har særlige behov. Det drejer sig om langtidsledige, ældre arbejdstagere, kvinder, unge, handicappede og indvandrere. I denne forbindelse er det nødvendigt at gennemføre bestemmelserne om bekæmpelse af forskelsbehandling fuldt ud og sikre en opfølgning heraf.

| 3.16 | I hele EU gøres der en indsats for at bekæmpe den høje ungdomsarbejdsløshed, og EØSU ønsker at gøre opmærksom på den vigtige rolle, som de offentlige arbejdsformidlinger udfylder med hensyn til at sikre ungdomsgarantien, og glæder sig over det tilsagn, som lederne af de offentlige arbejdsformidlinger gav på konferencen om ungdomsbeskæftigelse i Berlin den 3. juli 2013 med hensyn til at gøre en indsats for ungdomsbeskæftigelsen i Europa, gøre deres indsats mere effektiv og styrke samarbejdet med de andre berørte parter (14). |
| --- | --- |

3.16

I hele EU gøres der en indsats for at bekæmpe den høje ungdomsarbejdsløshed, og EØSU ønsker at gøre opmærksom på den vigtige rolle, som de offentlige arbejdsformidlinger udfylder med hensyn til at sikre ungdomsgarantien, og glæder sig over det tilsagn, som lederne af de offentlige arbejdsformidlinger gav på konferencen om ungdomsbeskæftigelse i Berlin den 3. juli 2013 med hensyn til at gøre en indsats for ungdomsbeskæftigelsen i Europa, gøre deres indsats mere effektiv og styrke samarbejdet med de andre berørte parter (14).

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1 | Ifølge det foreliggende forslag til afgørelse burde HoPES-netværket samarbejde tæt med Beskæftigelsesudvalget (EMCO) og bidrage til dets arbejde ved at fremsende oplysninger og rapporter om gennemførelsen af beskæftigelsespolitikkerne. EØSU mener, at titlen på afgørelsen klart bør referere til netværkets høringsfunktion og dets tilknytning til beskæftigelsesudvalget. Netværket skal kun have en høringsfunktion, og skabelsen af dette netværk må ikke kunne ses som en harmonisering af de offentlige arbejdsformidlinger eller af de sociale ordninger. |
| --- | --- |

4.1

Ifølge det foreliggende forslag til afgørelse burde HoPES-netværket samarbejde tæt med Beskæftigelsesudvalget (EMCO) og bidrage til dets arbejde ved at fremsende oplysninger og rapporter om gennemførelsen af beskæftigelsespolitikkerne. EØSU mener, at titlen på afgørelsen klart bør referere til netværkets høringsfunktion og dets tilknytning til beskæftigelsesudvalget. Netværket skal kun have en høringsfunktion, og skabelsen af dette netværk må ikke kunne ses som en harmonisering af de offentlige arbejdsformidlinger eller af de sociale ordninger.

| 4.2 | EØSU kan ikke se bort fra, at der på regionalt niveau allerede findes velfungerende strukturer, bl.a. regionale arbejdsmarkedsobservatorier, som yder et godt bidrag til opfyldelsen af de fælles EU-mål for beskæftigelsen i Europa 2020-strategien.
  EØSU gør opmærksom på, at større sammenhæng mellem de offentlige arbejdsformidlinger og observatorierne kræver






  a) | ordninger, hvorunder offentlige regionale beskæftigelsesobservatorier, der forvaltes direkte af regionerne, kan deltage i det europæiske netværk; |
| --- | --- | --- |

4.2

EØSU kan ikke se bort fra, at der på regionalt niveau allerede findes velfungerende strukturer, bl.a. regionale arbejdsmarkedsobservatorier, som yder et godt bidrag til opfyldelsen af de fælles EU-mål for beskæftigelsen i Europa 2020-strategien.

EØSU gør opmærksom på, at større sammenhæng mellem de offentlige arbejdsformidlinger og observatorierne kræver

a)

ordninger, hvorunder offentlige regionale beskæftigelsesobservatorier, der forvaltes direkte af regionerne, kan deltage i det europæiske netværk;

| b) | en bedre forbindelse mellem det europæiske netværk af regionale beskæftigelsesobservatorier og det europæiske netværk af offentlige arbejdsformidlinger; |
| --- | --- |

b)

en bedre forbindelse mellem det europæiske netværk af regionale beskæftigelsesobservatorier og det europæiske netværk af offentlige arbejdsformidlinger;

| c) | ordninger, hvorunder private regionale beskæftigelsesobservatorier og offentlige regionale beskæftigelsesobservatorier, som ikke forvaltes direkte af regionerne, men arbejder efter regionernes anvisninger og mål, kan være medlem af og få adgang til det europæiske netværk; |
| --- | --- |

c)

ordninger, hvorunder private regionale beskæftigelsesobservatorier og offentlige regionale beskæftigelsesobservatorier, som ikke forvaltes direkte af regionerne, men arbejder efter regionernes anvisninger og mål, kan være medlem af og få adgang til det europæiske netværk;

| d) | enhver anden handling, der kan forbedre de eksisterende strukturers funktion og forbindelserne imellem dem med det sigte at tage alle til rådighed værende instrumenter i brug og på den måde inddrage alle myndighedsniveauer og sætte ind på alle niveauer – nationalt, regionalt og lokalt. |
| --- | --- |

d)

enhver anden handling, der kan forbedre de eksisterende strukturers funktion og forbindelserne imellem dem med det sigte at tage alle til rådighed værende instrumenter i brug og på den måde inddrage alle myndighedsniveauer og sætte ind på alle niveauer – nationalt, regionalt og lokalt.

| 4.3 | Finansieringen af samarbejdet mellem de offentlige arbejdsformidlinger kommer mellem 2014 og 2020 fra programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI) og Progress-programmet. Det nærværende lovforslag er budgetneutralt og kræver ikke yderligere menneskelige ressourcer. Hvad angår de projekter, der er udarbejdet af netværket, eller og som har udveksling af viden som målsætning, og som efterfølgende er ført ud i livet af de forskellige offentlige arbejdsformidlinger, kan medlemsstaterne få midler fra Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og rammeprogrammet Horisont 2020. For EØSU er det vigtigste, at midlerne fra strukturfondene opretholdes, og at finansieringen er bæredygtig. De offentlige arbejdsformidlingers nye kompetencer, navnlig vedrørende aktive arbejdsmarkedspolitikker, bør munde ud i en kapacitet og en økonomisk støtte, der står i forhold hertil. |
| --- | --- |

4.3

Finansieringen af samarbejdet mellem de offentlige arbejdsformidlinger kommer mellem 2014 og 2020 fra programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI) og Progress-programmet. Det nærværende lovforslag er budgetneutralt og kræver ikke yderligere menneskelige ressourcer. Hvad angår de projekter, der er udarbejdet af netværket, eller og som har udveksling af viden som målsætning, og som efterfølgende er ført ud i livet af de forskellige offentlige arbejdsformidlinger, kan medlemsstaterne få midler fra Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og rammeprogrammet Horisont 2020. For EØSU er det vigtigste, at midlerne fra strukturfondene opretholdes, og at finansieringen er bæredygtig. De offentlige arbejdsformidlingers nye kompetencer, navnlig vedrørende aktive arbejdsmarkedspolitikker, bør munde ud i en kapacitet og en økonomisk støtte, der står i forhold hertil.

| 4.4 | Artikel 3 i forslaget fastlægger netværkets initiativer.






  — | I artikel 3, stk. 1, litra a), fastsættes, at netværket skal udvikle og gennemføre EU-dækkende evidensbaserede benchmarkingsystemer i offentlige arbejdsformidlinger ved hjælp af kvantitative og kvalitative indikatorer til at vurdere de offentlige arbejdsformidlingers resultater og til at samle dokumentation med henblik på at etablere et passende gensidigt læringsmiddel. |
| --- | --- | --- |

4.4

Artikel 3 i forslaget fastlægger netværkets initiativer.

—

I artikel 3, stk. 1, litra a), fastsættes, at netværket skal udvikle og gennemføre EU-dækkende evidensbaserede benchmarkingsystemer i offentlige arbejdsformidlinger ved hjælp af kvantitative og kvalitative indikatorer til at vurdere de offentlige arbejdsformidlingers resultater og til at samle dokumentation med henblik på at etablere et passende gensidigt læringsmiddel.

| — | EØSU er enigt i det princip, der her kommer til udtryk. EØSU er af den opfattelse, at den sammenlignende vurdering af de offentlige arbejdsformidlinger ved hjælp af kvantitative og kvalitative indikatorer til at vurdere de offentlige arbejdsformidlingers resultater, er en nyttig samarbejdsform. EØSU bifalder især brugen af statistiske resultat- og effektivitetsindikatorer til vurdering af arbejdsformidlingerne og de aktive arbejdsmarkedspolitikker. Indikatorerne vedrørende de nye på arbejdsmarkedet (f.eks. budgettet) bør snarere anvendes som kontekstindikatorer. Blandt de andre indikatorer, som EØSU finder relevante, er bl.a. antallet af registrerede personer (pr. medlemsstat), det samlede antal formidlere og antallet heraf pr. kandidat, andelen af tilbagevenden og varig tilbagevenden til beskæftigelse ved opfølgning efter tre og seks måneder, arbejdsløshedens gennemsnitlige varighed, matchningen mellem arbejdsudbuddet og -efterspørgslen, længden og arten af den ansættelse, der opnås efter afslutningen af et program under en aktiv beskæftigelsespolitik, andelen af arbejdstagere, der deltager i uddannelsesaktiviteter, de afholdte omkostninger samt antallet af arbejdstagere fra EU og fra tredjelande. |
| --- | --- |

—

EØSU er enigt i det princip, der her kommer til udtryk. EØSU er af den opfattelse, at den sammenlignende vurdering af de offentlige arbejdsformidlinger ved hjælp af kvantitative og kvalitative indikatorer til at vurdere de offentlige arbejdsformidlingers resultater, er en nyttig samarbejdsform. EØSU bifalder især brugen af statistiske resultat- og effektivitetsindikatorer til vurdering af arbejdsformidlingerne og de aktive arbejdsmarkedspolitikker. Indikatorerne vedrørende de nye på arbejdsmarkedet (f.eks. budgettet) bør snarere anvendes som kontekstindikatorer. Blandt de andre indikatorer, som EØSU finder relevante, er bl.a. antallet af registrerede personer (pr. medlemsstat), det samlede antal formidlere og antallet heraf pr. kandidat, andelen af tilbagevenden og varig tilbagevenden til beskæftigelse ved opfølgning efter tre og seks måneder, arbejdsløshedens gennemsnitlige varighed, matchningen mellem arbejdsudbuddet og -efterspørgslen, længden og arten af den ansættelse, der opnås efter afslutningen af et program under en aktiv beskæftigelsespolitik, andelen af arbejdstagere, der deltager i uddannelsesaktiviteter, de afholdte omkostninger samt antallet af arbejdstagere fra EU og fra tredjelande.

| — | Man bør først og fremmest koncentrere sig om dem, der er længst væk fra arbejdsmarkedet, og analysere og sammenligne de resultater, der er opnået af arbejdsformidlinger i regioner med sammenlignelige forhold, hvad angår arbejdsløshedsprocent og økonomisk dynamik. |
| --- | --- |

—

Man bør først og fremmest koncentrere sig om dem, der er længst væk fra arbejdsmarkedet, og analysere og sammenligne de resultater, der er opnået af arbejdsformidlinger i regioner med sammenlignelige forhold, hvad angår arbejdsløshedsprocent og økonomisk dynamik.

| — | I artikel 3, stk. 1, litra c), fastsættes, at netværket vedtager og gennemfører et koncept til modernisering og styrkelse af de offentlige arbejdsformidlinger på vigtige indsatsområder. |
| --- | --- |

—

I artikel 3, stk. 1, litra c), fastsættes, at netværket vedtager og gennemfører et koncept til modernisering og styrkelse af de offentlige arbejdsformidlinger på vigtige indsatsområder.

EØSU anbefaler, at dette præciseres, så det tydeligt fremgår, at netværket i praksis kun har en høringsfunktion. EØSU mener, at det er nødvendigt at præcisere i denne artikel, hvilke former moderniseringen af de offentlige arbejdsformidlinger bør antage, og hvad målet med den er. EØSU mener, at moderniseringen under ingen omstændigheder bær være obligatorisk.

| 4.5 | I artikel 4 om samarbejde nævnes, at netværket skal samarbejde med berørte parter på arbejdsmarkedet, herunder andre leverandører af arbejdsformidling. EØSU mener, at hver enkelt aktørs rolle bør præciseres nærmere i disse bestemmelser. |
| --- | --- |

4.5

I artikel 4 om samarbejde nævnes, at netværket skal samarbejde med berørte parter på arbejdsmarkedet, herunder andre leverandører af arbejdsformidling. EØSU mener, at hver enkelt aktørs rolle bør præciseres nærmere i disse bestemmelser.

| 4.5.1 | EØSU insisterer på, at arbejdsmarkedets parter er de vigtigste aktører på arbejdsmarkedet, og at de er uomgængelige i indsatsen for at modernisere de offentlige arbejdsformidlinger og derfor bør have en passende plads i den nye struktur. I sit arbejdsdokument om arbejdsmarkedets parter i forvaltningen af de offentlige arbejdsformidlinger i krisetider viser Den Internationale Arbejdsorganisation tydeligt med eksempler fra fire EU-lande, at ændringen af de offentlige arbejdsformidlingers struktur medfører ændringer, hvad angår arbejdsmarkedets parters rolle, engagement og indflydelse. I Østrig får de større betydning, navnlig på regionalt plan, i Tyskland og Danmark bliver deres indflydelse mindre, og deres rolle er mere at være høringsparter end medbestemmende parter. I Det Forenede Kongerige har arbejdsmarkedets parter af historiske grunde ingen institutionel rolle (15). EØSU ser derfor positivt på en lang række initiativer fra arbejdsmarkedets parter i Europa inden for rammerne af deres fælles arbejdsprogram (16),. |
| --- | --- |

4.5.1

EØSU insisterer på, at arbejdsmarkedets parter er de vigtigste aktører på arbejdsmarkedet, og at de er uomgængelige i indsatsen for at modernisere de offentlige arbejdsformidlinger og derfor bør have en passende plads i den nye struktur. I sit arbejdsdokument om arbejdsmarkedets parter i forvaltningen af de offentlige arbejdsformidlinger i krisetider viser Den Internationale Arbejdsorganisation tydeligt med eksempler fra fire EU-lande, at ændringen af de offentlige arbejdsformidlingers struktur medfører ændringer, hvad angår arbejdsmarkedets parters rolle, engagement og indflydelse. I Østrig får de større betydning, navnlig på regionalt plan, i Tyskland og Danmark bliver deres indflydelse mindre, og deres rolle er mere at være høringsparter end medbestemmende parter. I Det Forenede Kongerige har arbejdsmarkedets parter af historiske grunde ingen institutionel rolle (15). EØSU ser derfor positivt på en lang række initiativer fra arbejdsmarkedets parter i Europa inden for rammerne af deres fælles arbejdsprogram (16),.

| 4.5.2 | EØSU gør i denne forbindelse opmærksom på en uheldig udvikling, hvad angår Kommissionens nye afgørelse 2012/733/EU om Eures. På mødet i april i Det Rådgivende Udvalg for Arbejdskraftens Frie Bevægelighed (17) udtrykte repræsentanterne for arbejdsmarkedets parter stor bekymring over, at deres rolle begrænses til at være associerede parter. |
| --- | --- |

4.5.2

EØSU gør i denne forbindelse opmærksom på en uheldig udvikling, hvad angår Kommissionens nye afgørelse 2012/733/EU om Eures. På mødet i april i Det Rådgivende Udvalg for Arbejdskraftens Frie Bevægelighed (17) udtrykte repræsentanterne for arbejdsmarkedets parter stor bekymring over, at deres rolle begrænses til at være associerede parter.

| 4.5.3 | EØSU har i flere udtalelser bakket op om Kommissionens opfordring til at oprette partnerskaber mellem alle berørte parter med henblik på at skabe arbejdspladser, øge beskæftigelsen, udvikle kompetencerne og bekæmpe social udstødelse. EØSU har navnlig i forbindelse med bekæmpelsen af den høje ungdomsarbejdsløshed fremhævet betydningen af uddannelsesinstitutioner, de rådgivende organer, civilsamfundets institutioner (ungdomsorganisationer, kvindebevægelser, handicaporganisationer osv.), familier og enkeltpersoner, da det er den eneste måde til i fællesskab og fuldt ud at løse problemerne på de europæiske arbejdsmarkeder. |
| --- | --- |

4.5.3

EØSU har i flere udtalelser bakket op om Kommissionens opfordring til at oprette partnerskaber mellem alle berørte parter med henblik på at skabe arbejdspladser, øge beskæftigelsen, udvikle kompetencerne og bekæmpe social udstødelse. EØSU har navnlig i forbindelse med bekæmpelsen af den høje ungdomsarbejdsløshed fremhævet betydningen af uddannelsesinstitutioner, de rådgivende organer, civilsamfundets institutioner (ungdomsorganisationer, kvindebevægelser, handicaporganisationer osv.), familier og enkeltpersoner, da det er den eneste måde til i fællesskab og fuldt ud at løse problemerne på de europæiske arbejdsmarkeder.

| 4.5.4 | EØSU glæder sig således over oprettelsen af partnerskaber mellem arbejdsformidlingerne (PARES) (18) med henblik på at fremme dialogen på EU-plan for at lette overgangene på arbejdsmarkedet. Arbejdsmarkederne bliver hele tiden mere og mere komplekse, og samtlige aktører på arbejdsformidlingsområdet er nødt til at samarbejde. EØSU bifalder ligeledes Kommissionens program om dialog mellem de offentlige arbejdsformidlinger, der sigter mod at styrke den gensidige læring. |
| --- | --- |

4.5.4

EØSU glæder sig således over oprettelsen af partnerskaber mellem arbejdsformidlingerne (PARES) (18) med henblik på at fremme dialogen på EU-plan for at lette overgangene på arbejdsmarkedet. Arbejdsmarkederne bliver hele tiden mere og mere komplekse, og samtlige aktører på arbejdsformidlingsområdet er nødt til at samarbejde. EØSU bifalder ligeledes Kommissionens program om dialog mellem de offentlige arbejdsformidlinger, der sigter mod at styrke den gensidige læring.

| 4.6 | I overensstemmelse med artikel 7 om vedtagelse af en generel ramme tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 8 vedrørende en generel ramme for levering af benchmarking- og gensidige læringsinitiativer som defineret i artikel 3, stk. 1. EØSU kan generelt godkende brugen af delegerede retsakter for at ændre visse bestemmelser vedrørende de generelle rammer for levering af benchmarking- og gensidig læring. Det er dog nødvendigt at have flere oplysninger for at kunne fastlægge de forhold, som delegerede retsakter kunne ændre konkret. EØSU foreslår, at forslagets indhold konkretiseres i højere grad med henblik på at forbedre de grundlæggende indikatorer for den overordnede ramme. De delegerede akter bør dernæst komplettere de mindst vigtige aspekter af disse grundlæggende indikatorer i overensstemmelse med artikel 209 i TEUF. |
| --- | --- |

4.6

I overensstemmelse med artikel 7 om vedtagelse af en generel ramme tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 8 vedrørende en generel ramme for levering af benchmarking- og gensidige læringsinitiativer som defineret i artikel 3, stk. 1. EØSU kan generelt godkende brugen af delegerede retsakter for at ændre visse bestemmelser vedrørende de generelle rammer for levering af benchmarking- og gensidig læring. Det er dog nødvendigt at have flere oplysninger for at kunne fastlægge de forhold, som delegerede retsakter kunne ændre konkret. EØSU foreslår, at forslagets indhold konkretiseres i højere grad med henblik på at forbedre de grundlæggende indikatorer for den overordnede ramme. De delegerede akter bør dernæst komplettere de mindst vigtige aspekter af disse grundlæggende indikatorer i overensstemmelse med artikel 209 i TEUF.

| 4.7 | I forslaget angives det, at disse nye initiativer fra Kommissionen skal ses i forlængelse af samarbejdet mellem de offentlige arbejdsformidlinger i Eures i medfør af traktatens artikel 45 og 46. EØSU mener, at synergien mellem det nye netværk af offentlige arbejdsformidlinger og Eures bør nævnes udtrykkeligt (19). Det nyoprettede netværk af offentlige arbejdsformidlinger bør være en støtte i forbindelse med en bredere opgave for Eures og dettes centrale betydning, hvad angår skabelsen af større overensstemmelse mellem arbejdstagernes kvalifikationer og arbejdsmarkedets behov og for at øge bevægeligheden i EU. Netværket kan også samarbejde med andre organisationer som f.eks. erhvervsvejledningscentre. |
| --- | --- |

4.7

I forslaget angives det, at disse nye initiativer fra Kommissionen skal ses i forlængelse af samarbejdet mellem de offentlige arbejdsformidlinger i Eures i medfør af traktatens artikel 45 og 46. EØSU mener, at synergien mellem det nye netværk af offentlige arbejdsformidlinger og Eures bør nævnes udtrykkeligt (19). Det nyoprettede netværk af offentlige arbejdsformidlinger bør være en støtte i forbindelse med en bredere opgave for Eures og dettes centrale betydning, hvad angår skabelsen af større overensstemmelse mellem arbejdstagernes kvalifikationer og arbejdsmarkedets behov og for at øge bevægeligheden i EU. Netværket kan også samarbejde med andre organisationer som f.eks. erhvervsvejledningscentre.

Bruxelles, den 17. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Program for beskæftigelse og social innovation (EaSI), som supplerer og udvider tre eksisterende programmers dækning: Progress, Eures og Den europæiske mikrofinansieringsordning (Progress Mikrofinansiering).

1

(2)  COM(2010) 2020 final.

2

(3)  Rådets beslutning 2010/707/EU af 21. oktober 2010 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik,

3

(4)  Det drejer sig om Kommissionens uformelle arbejdsgruppe HoPES ("Heads of Public Employment Services", der samler lederne af de offentlige arbejdsformidlinger.

4

Heads of Public Employment Services

(5)  Under det uformelle møde i EPSCO i Dublin den 7. og 8. februar 2013.

5

(6)  COM(2010) 682 final.

6

(7)  COM(2012) 173 final.

7

(8)  Jf.: John Hurly: "Financer et appliquer des programmes actifs en faveur du marché du travail durant la crise"(Finansiering og gennemførelse af programmer for aktiv arbejdsmarkedspolitik under krisen), EUROFOUND, 2010.

8

(9)  Jf. Contribution des services publics de l’emploi à la stratégie UE 2020 – Document récapitulant la stratégie pour les SPE à l'horizon 2020, (De offentlige arbejdsformidlingers bidrag til Europa 2020-strategien - Et dokument, der skitserer de offentlige arbejdsformidlingers strategi frem til 2020), 2012.

9

Contribution des services publics de l’emploi à la stratégie UE 2020 – Document récapitulant la stratégie pour les SPE à l'horizon 2020,

(10)  Kommissionen har lanceret PARES-initiativet, der er et partnerskab mellem de offentlige og private arbejdsformidlere, som er et prioriteret indsatsområde i Kommissionens meddelelse fra 2011 om En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job.

10

En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job.

(11)  Jf.: The Case for Skills: A Response to the Recommendations regarding the Future Role of Public Employment Services under the New Skills for New Jobs Agenda (Kompetencespørgsmålet: en reaktion på anbefalingerne vedrørende de offentlige arbejdsformidlingers fremtidige rolle i forbindelse med dagsordenen for nye kvalifikationer til nye job), HopES-netværket, september 2011.

11

The Case for Skills: A Response to the Recommendations regarding the Future Role of Public Employment Services under the New Skills for New Jobs Agenda

(12)  Jf. R. A. Wilson, Anticipating skills needs of the labour force and equipping people for new jobs: which role for public employment services in early identification of skill needs and labour up-skilling? (Foregribelse af arbejdsstyrkens kvalifikationsbehov og forberedelse af arbejdstagerne til nye job: Hvilken rolle spiller de offentlige arbejdsformidlinger i tidlig identifikation af kvalifikationsbehov og opkvalificering af arbejdskraften?), rapport til Kommissionen. Dansk Teknologisk Institut/ÖSB Consulting/Warwick Institute for Employment Research, 2010.

12

Anticipating skills needs of the labour force and equipping people for new jobs: which role for public employment services in early identification of skill needs and labour up-skilling?

(13)  The role of the Public Employment Services related to ‘Flexicurity’ in the European Labour Markets (De offentlige arbejdsformidlingers rolle mht. flexicurity på det europæiske arbejdsmarked) endelig rapport, "Policy and Business Analysis",Dansk Teknologisk Institut/ ÖSB Consulting/Tilburg University/Leeds Metropolitan University, marts 2009.

13

The role of the Public Employment Services related to ‘Flexicurity’ in the European Labour Markets

De offentlige arbejdsformidlingers rolle mht. flexicurity på det europæiske arbejdsmarked) endelig rapport, "Policy and Business Analysis",Dansk Teknologisk Institut/ ÖSB Consulting/Tilburg University/Leeds Metropolitan University, marts 2009.

(14)  Konference om ungdomsbeskæftigelse (Konferenz zur Jugendbeschäftigung), afholdt den 3. juli 2013 i Berlin, bidrag fra HoPES-netværket.

14

(15)  J. Timo Weishaupt,Labour Administration and Inspection Programme: Social Partners and the Governance of Public Employment Services: Trends and Experiences from Western Europe, (Arbejdsadministrations- og inspektionsprogram: Arbejdsmarkedets parter og forvaltningen af offentlige arbejdsformidlinger: tendenser og erfaringer fra Vesteuropa), 2011.

15

,Labour Administration and Inspection Programme: Social Partners and the Governance of Public Employment Services: Trends and Experiences from Western Europe

(Arbejdsadministrations- og inspektionsprogram: Arbejdsmarkedets parter og forvaltningen af offentlige arbejdsformidlinger: tendenser og erfaringer fra Vesteuropa)

(16)  Den selvstændige aftale om det rummelige arbejdsmarked (2010) tager udgangspunkt i en fælles analyse af de vigtigste forhold på arbejdsmarkedet (2009).

16

(17)  Jf. Referatet af mødet i Det Rådgivende Udvalg for Arbejdskraftens Frie Bevægelighed den 12. april 2013 i Bruxelles.

17

(18)  PARES er en af Kommissionens ledsageforanstaltninger i forbindelse med strategien for nye kvalifikationer og jobs med henblik på at styrke flexicurity-modellen.

18

(19)  Jf. EUT L 328 af 28.11.2012, s. 21-26.

19

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/122 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/122

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Styrkelse af Den Økonomiske og Monetære Unions sociale dimension«

COM(2013) 690 final

2014/C 67/24

Hovedordfører: Georgios DASSIS

Kommissionen besluttede den 4. oktober 2013 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om

"Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Styrkelse af Den Økonomiske og Monetære Unions sociale dimension"

COM(2013) 690 final.

Den 17. september 2013 henviste Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs præsidium det forberedende arbejde til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab.

På grund af sagens hastende karakter udpegede Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 17. oktober, Georgios Dassis til hovedordfører og vedtog følgende udtalelse med 157 stemmer for, 3 imod og 19 hverken for eller imod.

1.   Generelle bemærkninger

| 1.1 | Den hidtil usete økonomiske og finansielle krise, der har ramt medlemsstaterne i euroområdet særlig hårdt, har også afsløret generelle strukturelle svagheder i Europa. Krisen har påvist en klar sammenhæng mellem høj arbejdsløshed, pressede nationale budgetter, social tilbagegang og social uro. Det accepteres, at de nationale budgetter nødvendigvis må balancere, men nedskæringer har haft negative konsekvenser på områderne uddannelse, aktive arbejdsmarkedspolitikker og social velfærd. Øget arbejdsløshed og fattigdom har en negativ indvirkning på arbejdsstyrkens kvalifikationer og beskæftigelsesegnethed. Disse faktorer påvirker ligeledes virksomhedernes evne til at vokse og skabe beskæftigelse, hvilket undergraver genopretningen. |
| --- | --- |

1.1

Den hidtil usete økonomiske og finansielle krise, der har ramt medlemsstaterne i euroområdet særlig hårdt, har også afsløret generelle strukturelle svagheder i Europa. Krisen har påvist en klar sammenhæng mellem høj arbejdsløshed, pressede nationale budgetter, social tilbagegang og social uro. Det accepteres, at de nationale budgetter nødvendigvis må balancere, men nedskæringer har haft negative konsekvenser på områderne uddannelse, aktive arbejdsmarkedspolitikker og social velfærd. Øget arbejdsløshed og fattigdom har en negativ indvirkning på arbejdsstyrkens kvalifikationer og beskæftigelsesegnethed. Disse faktorer påvirker ligeledes virksomhedernes evne til at vokse og skabe beskæftigelse, hvilket undergraver genopretningen.

| 1.2 | EU ser i nogle af de hårdest ramte lande beviset på, at den økonomiske og sociale krise også er blevet en politisk krise, idet ekstremistiske og udemokratiske politiske bevægelser vinder terræn. Behovet for at imødegå denne tendens ved hjælp af konkrete tiltag på europæisk, nationalt og lokalt niveau er presserende. |
| --- | --- |

1.2

EU ser i nogle af de hårdest ramte lande beviset på, at den økonomiske og sociale krise også er blevet en politisk krise, idet ekstremistiske og udemokratiske politiske bevægelser vinder terræn. Behovet for at imødegå denne tendens ved hjælp af konkrete tiltag på europæisk, nationalt og lokalt niveau er presserende.

| 1.3 | Det indre marked bør være et økonomisk og socialt projekt. Det har bidraget til at skabe beskæftigelse og velstand i alle EU's medlemsstater. Fuldførelse af det indre marked og fremme af effektivitet og social samhørighed på baggrund af Europa 2020-strategien er vigtige elementer, hvis Europa skal have mulighed for at overvinde krisen hurtigere. |
| --- | --- |

1.3

Det indre marked bør være et økonomisk og socialt projekt. Det har bidraget til at skabe beskæftigelse og velstand i alle EU's medlemsstater. Fuldførelse af det indre marked og fremme af effektivitet og social samhørighed på baggrund af Europa 2020-strategien er vigtige elementer, hvis Europa skal have mulighed for at overvinde krisen hurtigere.

| 1.4 | Det er set i det perspektiv, at udvalget med stor interesse har set nærmere på Kommissionens meddelelse som et første bidrag til de kommende debatter og afgørelser i Det Europæiske Råd om en styrkelse af den sociale dimension af Den Økonomiske og Monetære Union. |
| --- | --- |

1.4

Det er set i det perspektiv, at udvalget med stor interesse har set nærmere på Kommissionens meddelelse som et første bidrag til de kommende debatter og afgørelser i Det Europæiske Råd om en styrkelse af den sociale dimension af Den Økonomiske og Monetære Union.

| 1.5 | Udvalget opfordrer Kommissionen til at opdatere og styrke sin politik i lyset af disse debatter med det formål at realisere yderligere fremskridt, navnlig med hensyn til en proaktiv brug af indikatorer for beskæftigelse og social samhørighed. |
| --- | --- |

1.5

Udvalget opfordrer Kommissionen til at opdatere og styrke sin politik i lyset af disse debatter med det formål at realisere yderligere fremskridt, navnlig med hensyn til en proaktiv brug af indikatorer for beskæftigelse og social samhørighed.

| 1.6 | Udvalget har konsekvent støttet foranstaltninger til fremme af sociale investeringer, en mere målrettet brug af de europæiske fonde til fremme af forsvarlige beskæftigelses- og socialpolitikker, et effektivt ungdomsbeskæftigelsesinitiativ og en ungdomsgarantiordning samt bedre grænseoverskridende mobilitet. EØSU bifalder derfor det større fokus på disse politikområder. Det værdsætter ligeledes den planlagte styrkelse af den sociale dialog som et element i den europæiske semesterproces. |
| --- | --- |

1.6

Udvalget har konsekvent støttet foranstaltninger til fremme af sociale investeringer, en mere målrettet brug af de europæiske fonde til fremme af forsvarlige beskæftigelses- og socialpolitikker, et effektivt ungdomsbeskæftigelsesinitiativ og en ungdomsgarantiordning samt bedre grænseoverskridende mobilitet. EØSU bifalder derfor det større fokus på disse politikområder. Det værdsætter ligeledes den planlagte styrkelse af den sociale dialog som et element i den europæiske semesterproces.

| 1.7 | Udvalget er enig med Kommissionen i, at en styrket social dimension vil hjælpe medlemsstaterne med at realisere deres potentiale for øget beskæftigelse, bedre social samhørighed og forebyggelse af større ulighed. EØSU støtter navnlig idéen om en skærpet overvågning af beskæftigelsesmæssige og sociale ubalancer i ØMU'en gennem en systematisk overvågning af arbejdsløshedsprocenter, andelen af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, husstandsindkomst, fattigdom og ulighed. |
| --- | --- |

1.7

Udvalget er enig med Kommissionen i, at en styrket social dimension vil hjælpe medlemsstaterne med at realisere deres potentiale for øget beskæftigelse, bedre social samhørighed og forebyggelse af større ulighed. EØSU støtter navnlig idéen om en skærpet overvågning af beskæftigelsesmæssige og sociale ubalancer i ØMU'en gennem en systematisk overvågning af arbejdsløshedsprocenter, andelen af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, husstandsindkomst, fattigdom og ulighed.

| 1.8 | Den foreslåede resultattavle for beskæftigelse og sociale ubalancer baseret på nøgleindikatorer og tærskler bør derfor på proaktiv vis kunne påvise asymmetriske udviklingstendenser og afsmittende virkninger på de overordnede økonomiske resultater. Dette overvågningssystem bør, om nødvendigt, udløse en rettidig og effektiv justeringsmekanisme og politisk reaktion, som det er tilfældet for lignende økonomiske og finansielle ubalancer. Udvalget er derfor enig med Det Europæiske Råd, som den 27.-28. juni 2013 anførte, at den planlagte ramme for sociale og beskæftigelsesrelaterede indikatorer er et "første skridt" i retning af en mere omfattende social dimension af Den Økonomiske og Monetære Union (1). |
| --- | --- |

1.8

Den foreslåede resultattavle for beskæftigelse og sociale ubalancer baseret på nøgleindikatorer og tærskler bør derfor på proaktiv vis kunne påvise asymmetriske udviklingstendenser og afsmittende virkninger på de overordnede økonomiske resultater. Dette overvågningssystem bør, om nødvendigt, udløse en rettidig og effektiv justeringsmekanisme og politisk reaktion, som det er tilfældet for lignende økonomiske og finansielle ubalancer. Udvalget er derfor enig med Det Europæiske Råd, som den 27.-28. juni 2013 anførte, at den planlagte ramme for sociale og beskæftigelsesrelaterede indikatorer er et "første skridt" i retning af en mere omfattende social dimension af Den Økonomiske og Monetære Union (1).

| 1.9 | Udvalget har varetaget sin rådgivende funktion under forberedelsen af debatter i Det Europæiske Råd gennem sin udtalelse af 22. maj 2013 (2) og minder om sin opfordring til en yderligere styrkelse af ØMU'ens sociale dimension. |
| --- | --- |

1.9

Udvalget har varetaget sin rådgivende funktion under forberedelsen af debatter i Det Europæiske Råd gennem sin udtalelse af 22. maj 2013 (2) og minder om sin opfordring til en yderligere styrkelse af ØMU'ens sociale dimension.

2.   Særlige bemærkninger

| 2.1 | I sin meddelelse stiller Kommissionen forslag om en række initiativer til styrkelse af den sociale dimension af Den Økonomiske og Monetære Union med fokus på især tre punkter:






  — | En styrket overvågning af beskæftigelsesmæssige og sociale udfordringer og politikkoordinering |
| --- | --- | --- |

2.1

I sin meddelelse stiller Kommissionen forslag om en række initiativer til styrkelse af den sociale dimension af Den Økonomiske og Monetære Union med fokus på især tre punkter:

—

En styrket overvågning af beskæftigelsesmæssige og sociale udfordringer og politikkoordinering

| — | En styrket solidaritet og foranstaltninger vedrørende beskæftigelse og arbejdskraftens mobilitet. |
| --- | --- |

—

En styrket solidaritet og foranstaltninger vedrørende beskæftigelse og arbejdskraftens mobilitet.

| — | En styrket social dialog |
| --- | --- |

—

En styrket social dialog

| 2.2 | Udvalget er enigt i, at det er nødvendigt at styrke ØMU'ens sociale dimension og ønsker at fremhæve følgende aspekter: |
| --- | --- |

2.2

Udvalget er enigt i, at det er nødvendigt at styrke ØMU'ens sociale dimension og ønsker at fremhæve følgende aspekter:

En styrket overvågning af beskæftigelsesmæssige og sociale udfordringer og politikkoordinering

| 2.3 | Finanspolitisk konsolidering og økonomisk styring i EU kan ikke fastholdes uden tilsvarende former for social konsolidering og social styring. Den nuværende "spredning" i de europæiske sociale forskelle undergraver genopretning, vækst og samhørighed. EØSU argumenterer for, at det europæiske semester skal omfatte benchmarks for beskæftigelse og social inklusion under samme overvågningsramme, som den der gælder for samordningen af de økonomiske politikker og strukturreformer. Kvantificerbare målsætninger inden for beskæftigelse og sociale anliggender skal modsvare mål for gæld og underskud ved hjælp af justerings- og solidaritetsmekanismer, der skal rette op på sociale ubalancer og fremme sociale investeringer. |
| --- | --- |

2.3

Finanspolitisk konsolidering og økonomisk styring i EU kan ikke fastholdes uden tilsvarende former for social konsolidering og social styring. Den nuværende "spredning" i de europæiske sociale forskelle undergraver genopretning, vækst og samhørighed. EØSU argumenterer for, at det europæiske semester skal omfatte benchmarks for beskæftigelse og social inklusion under samme overvågningsramme, som den der gælder for samordningen af de økonomiske politikker og strukturreformer. Kvantificerbare målsætninger inden for beskæftigelse og sociale anliggender skal modsvare mål for gæld og underskud ved hjælp af justerings- og solidaritetsmekanismer, der skal rette op på sociale ubalancer og fremme sociale investeringer.

| 2.4 | EØSU anerkender, at økonomisk fornyelse og sociale investeringer, gennemført af EU og medlemsstaterne, kræver mere end formelle styringsstrukturer og lovpligtige mekanismer. Det er grunden til, at det organiserede civilsamfund og de enkelte europæiske borgere har en berettiget interesse i emnet og en selvstændig rolle at spille. Et deltagelsesbaseret engagement i det europæiske projekt har afgørende betydning. |
| --- | --- |

2.4

EØSU anerkender, at økonomisk fornyelse og sociale investeringer, gennemført af EU og medlemsstaterne, kræver mere end formelle styringsstrukturer og lovpligtige mekanismer. Det er grunden til, at det organiserede civilsamfund og de enkelte europæiske borgere har en berettiget interesse i emnet og en selvstændig rolle at spille. Et deltagelsesbaseret engagement i det europæiske projekt har afgørende betydning.

| 2.5 | Udvalget understreger imidlertid, at vedvarende sociale forbedringer kræver, at strukturelle problemer i medlemsstaterne løses ved kilden. Global konkurrencedygtighed, økonomisk vækst og en stærk social dimension er vigtige elementer, hvis Europa skal overvinde krisen. De nyligt foreslåede socialpolitiske indikatorer skal anvendes til at styrke de kort- og langsigtede reformer. |
| --- | --- |

2.5

Udvalget understreger imidlertid, at vedvarende sociale forbedringer kræver, at strukturelle problemer i medlemsstaterne løses ved kilden. Global konkurrencedygtighed, økonomisk vækst og en stærk social dimension er vigtige elementer, hvis Europa skal overvinde krisen. De nyligt foreslåede socialpolitiske indikatorer skal anvendes til at styrke de kort- og langsigtede reformer.

En styrket solidaritet og foranstaltninger vedrørende beskæftigelse og arbejdskraftens mobilitet

| 2.6 | Kommissionen påpeger i sin meddelelse, at arbejdskraftens mobilitet på tværs af grænserne er et vigtigt element i indsatsen for at bevare beskæftigelse og konkurrenceevne samt skabe nye arbejdspladser til erstatning for dem, der gik tabt som følge af økonomisk omstrukturering. |
| --- | --- |

2.6

Kommissionen påpeger i sin meddelelse, at arbejdskraftens mobilitet på tværs af grænserne er et vigtigt element i indsatsen for at bevare beskæftigelse og konkurrenceevne samt skabe nye arbejdspladser til erstatning for dem, der gik tabt som følge af økonomisk omstrukturering.

| 2.7 | Med henblik på at reducere de eksisterende barrierer for arbejdskraftens mobilitet yderligere bør der iværksættes supplerende foranstaltninger møntet på at stille letforståelige oplysninger om arbejdsret og sociallovgivning til rådighed for mobile arbejdstagere på deres respektive nationalsprog. Arbejdstagerne bør også have en specifik ret til at modtage rådgivning. Rådgivningsstrukturerne bør arbejde tæt sammen med arbejdsmarkedets parter og EURES og garantere, at mobile arbejdstagere allerede i oprindelseslandene informeres om de sociale og retlige forhold i værtslandene. |
| --- | --- |

2.7

Med henblik på at reducere de eksisterende barrierer for arbejdskraftens mobilitet yderligere bør der iværksættes supplerende foranstaltninger møntet på at stille letforståelige oplysninger om arbejdsret og sociallovgivning til rådighed for mobile arbejdstagere på deres respektive nationalsprog. Arbejdstagerne bør også have en specifik ret til at modtage rådgivning. Rådgivningsstrukturerne bør arbejde tæt sammen med arbejdsmarkedets parter og EURES og garantere, at mobile arbejdstagere allerede i oprindelseslandene informeres om de sociale og retlige forhold i værtslandene.

| 2.8 | Sociale investeringer hjælper mennesker. De styrker kvalifikationer og færdigheder og fremmer borgernes muligheder for at deltage i samfundet og på arbejdsmarkedet, hvilket resulterer i højere velfærd, økonomiske impulser og bedre muligheder for, at EU kan komme styrket ud af krisen med en større grad af samhørighed og en forbedret konkurrenceevne. |
| --- | --- |

2.8

Sociale investeringer hjælper mennesker. De styrker kvalifikationer og færdigheder og fremmer borgernes muligheder for at deltage i samfundet og på arbejdsmarkedet, hvilket resulterer i højere velfærd, økonomiske impulser og bedre muligheder for, at EU kan komme styrket ud af krisen med en større grad af samhørighed og en forbedret konkurrenceevne.

| 2.9 | Målrettede sociale investeringer skaber ikke kun sociale fremskridt, samtidig med at konkurrenceevnen forbedres. Navnlig i en periode med en hidtil uset dramatisk høj arbejdsløshed og stigende fattigdom spiller investeringer i velfærdsstaten ligeledes en afgørende rolle for styrkelsen af social samhørighed og integration samt imødegåelsen af social udstødelse og fattigdom. Sådanne investeringer skal være effektive. |
| --- | --- |

2.9

Målrettede sociale investeringer skaber ikke kun sociale fremskridt, samtidig med at konkurrenceevnen forbedres. Navnlig i en periode med en hidtil uset dramatisk høj arbejdsløshed og stigende fattigdom spiller investeringer i velfærdsstaten ligeledes en afgørende rolle for styrkelsen af social samhørighed og integration samt imødegåelsen af social udstødelse og fattigdom. Sådanne investeringer skal være effektive.

| 2.10 | EØSU fremhæver med al tydelighed, at den sociale dimension af ØMU'en har brug for tydeligt definerede instrumenter, indikatorer og kvalitative og kvantitative mål, der er lige så effektive som ØMU'ens økonomiske og finansielle forpligtelser. Hvis der er utilstrækkelig konsensus eller politisk vilje til at puste nyt liv i EU's sociale dimension, anmoder EØSU Det Europæiske Råd om at forstærke samarbejdet inden for ØMU'en med egne økonomiske midler, en supplerende socialfond, en pagt for sociale fremskridt og sociale standarder, mål og stabiliseringsmekanismer, der svarer til de finanspolitiske, budgetmæssige og monetære stabiliseringsmekanismer. |
| --- | --- |

2.10

EØSU fremhæver med al tydelighed, at den sociale dimension af ØMU'en har brug for tydeligt definerede instrumenter, indikatorer og kvalitative og kvantitative mål, der er lige så effektive som ØMU'ens økonomiske og finansielle forpligtelser. Hvis der er utilstrækkelig konsensus eller politisk vilje til at puste nyt liv i EU's sociale dimension, anmoder EØSU Det Europæiske Råd om at forstærke samarbejdet inden for ØMU'en med egne økonomiske midler, en supplerende socialfond, en pagt for sociale fremskridt og sociale standarder, mål og stabiliseringsmekanismer, der svarer til de finanspolitiske, budgetmæssige og monetære stabiliseringsmekanismer.

En styrket social dialog

| 2.11 | Udvalget ser positivt på Kommissionens forslag vedrørende en bedre inddragelse af arbejdsmarkedets parter i koordineringen af økonomiske og beskæftigelsesrelaterede politikker på europæisk niveau. Den sociale dialog spiller en væsentlig rolle på alle niveauer. Den bidrager til at finde løsninger, som afspejler holdningerne hos både arbejdsgivere og arbejdstagere og skaber den gensidige forståelse og tillid, som er afgørende for reformen af de europæiske arbejdsmarkeder og styrkelsen af den sociale sammenhængskraft. |
| --- | --- |

2.11

Udvalget ser positivt på Kommissionens forslag vedrørende en bedre inddragelse af arbejdsmarkedets parter i koordineringen af økonomiske og beskæftigelsesrelaterede politikker på europæisk niveau. Den sociale dialog spiller en væsentlig rolle på alle niveauer. Den bidrager til at finde løsninger, som afspejler holdningerne hos både arbejdsgivere og arbejdstagere og skaber den gensidige forståelse og tillid, som er afgørende for reformen af de europæiske arbejdsmarkeder og styrkelsen af den sociale sammenhængskraft.

| 2.12 | Udvalget bemærker ligeledes, at fremtiden for den sociale dialog, herunder spørgsmålet om trepartsdialogen, allerede diskuteres af arbejdsmarkedets parter i Europa. |
| --- | --- |

2.12

Udvalget bemærker ligeledes, at fremtiden for den sociale dialog, herunder spørgsmålet om trepartsdialogen, allerede diskuteres af arbejdsmarkedets parter i Europa.

Bruxelles, den 17. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 27.-28. juni 2013, EUCO 104/13, pkt. 14 (c).

1

(2)  EUT C 271 af 19.9.2013, s. 1-7.

2

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/125 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/125

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektor«

COM(2013) 542 final

2014/C 67/25

Ordfører: Joost VAN IERSEL

Medordfører: Monika HRUŠECKÁ

Kommissionen besluttede den 3. juli 2013 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektor"

COM(2013) 542 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer, som vedtog sin udtalelse den 26. september 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 17. oktober, følgende udtalelse med 172 stemmer for, 23 imod og 24 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU bifalder i høj grad afholdelsen af det kommende møde om forsvarspolitik i Det Europæiske Råd til december med udgangspunkt i Kommissionens meddelelse (1) og rapporten (2) fra den højtstående repræsentant/chefen for Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA). Disse initiativer er udtryk for en yderst nødvendig og rettidig reaktion på interne og eksterne udfordringer med henblik på at styrke det europæiske forsvars stabilitet og troværdighed på lang sigt. |
| --- | --- |

1.1

EØSU bifalder i høj grad afholdelsen af det kommende møde om forsvarspolitik i Det Europæiske Råd til december med udgangspunkt i Kommissionens meddelelse (1) og rapporten (2) fra den højtstående repræsentant/chefen for Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA). Disse initiativer er udtryk for en yderst nødvendig og rettidig reaktion på interne og eksterne udfordringer med henblik på at styrke det europæiske forsvars stabilitet og troværdighed på lang sigt.

| 1.2 | I meddelelsen og den (foreløbige) stillingtagen fra den højtstående repræsentant overskrides traditionelle tabuer, og den aktuelle situation og de nødvendige foranstaltninger sættes i det rette perspektiv. |
| --- | --- |

1.2

I meddelelsen og den (foreløbige) stillingtagen fra den højtstående repræsentant overskrides traditionelle tabuer, og den aktuelle situation og de nødvendige foranstaltninger sættes i det rette perspektiv.

| 1.3 | Navnlig rapporten fra den højtstående repræsentant indeholder overbevisende argumenter for, at en omfattende strategi for den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) er en forudsætning for, at Europas forsvars- og sikkerhedsbehov kan opfyldes. EØSU er enig i, at en FSFP vil udgøre den mest hensigtsmæssige ramme for et effektivt samarbejde om militær kapacitet, men understreger derudover, at samarbejde også vil være en betingelse for en troværdig FSFP. |
| --- | --- |

1.3

Navnlig rapporten fra den højtstående repræsentant indeholder overbevisende argumenter for, at en omfattende strategi for den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) er en forudsætning for, at Europas forsvars- og sikkerhedsbehov kan opfyldes. EØSU er enig i, at en FSFP vil udgøre den mest hensigtsmæssige ramme for et effektivt samarbejde om militær kapacitet, men understreger derudover, at samarbejde også vil være en betingelse for en troværdig FSFP.

| 1.4 | Hvis dette initiativ skal lykkes, må der skabes gunstige politiske forudsætninger. Idet vejen mod væsentlige justeringer af de europæiske (industrielle) forsvarsstrukturer vil være lang og vanskelig og involvere indbyrdes forbundne politikker, mener EØSU, at den væsentligste forudsætning for realiseringen af de hårdt tiltrængte gennembrud vil være et konsekvent engagement fra EU-regeringschefernes side. |
| --- | --- |

1.4

Hvis dette initiativ skal lykkes, må der skabes gunstige politiske forudsætninger. Idet vejen mod væsentlige justeringer af de europæiske (industrielle) forsvarsstrukturer vil være lang og vanskelig og involvere indbyrdes forbundne politikker, mener EØSU, at den væsentligste forudsætning for realiseringen af de hårdt tiltrængte gennembrud vil være et konsekvent engagement fra EU-regeringschefernes side.

| 1.5 | EØSU beder indstændigt om, at Rådet indgår en aftale, der indeholder konkrete tiltag til at styrke konkurrenceevnen og samarbejdet i den europæiske forsvarssektor, og som sender et klart signal for fremtiden. |
| --- | --- |

1.5

EØSU beder indstændigt om, at Rådet indgår en aftale, der indeholder konkrete tiltag til at styrke konkurrenceevnen og samarbejdet i den europæiske forsvarssektor, og som sender et klart signal for fremtiden.

| 1.6 | EØSU støtter målet om at fastholde et uafhængigt europæisk forsvar, der står i et rimeligt forhold til Europas økonomiske indflydelse og andre interesser på verdensplan. Det langsigtede mål bør være en autonom beskyttelse af de europæiske borgere, en løbende modernisering af- militærets- udstyr og en garanti for europæiske værdier (menneskerettigheder, demokrati) (3). |
| --- | --- |

1.6

EØSU støtter målet om at fastholde et uafhængigt europæisk forsvar, der står i et rimeligt forhold til Europas økonomiske indflydelse og andre interesser på verdensplan. Det langsigtede mål bør være en autonom beskyttelse af de europæiske borgere, en løbende modernisering af- militærets- udstyr og en garanti for europæiske værdier (menneskerettigheder, demokrati) (3).

| 1.7 | Den nye overgangsfase påvirker også forsvar og sikkerhed i Europa. Geopolitiske forandringer tager form i en periode med alvorlig økonomisk stagnation og vedvarende arbejdsløshed i store dele af Europa. Parallelt hermed træder nye aktører ind på den globale scene. Den globale udvikling overhaler udviklingen i Europa. Kløften bliver større. Europa må tilpasse sig hurtigere for at holde trit med andre lande. |
| --- | --- |

1.7

Den nye overgangsfase påvirker også forsvar og sikkerhed i Europa. Geopolitiske forandringer tager form i en periode med alvorlig økonomisk stagnation og vedvarende arbejdsløshed i store dele af Europa. Parallelt hermed træder nye aktører ind på den globale scene. Den globale udvikling overhaler udviklingen i Europa. Kløften bliver større. Europa må tilpasse sig hurtigere for at holde trit med andre lande.

| 1.8 | Derudover gør behovet for en konkurrencedygtig industri i kombination med færre finansielle ressourcer det nødvendigt at sikre omkostningseffektivitet. Europæiske strategier, som erstatning for kontraproduktive overlapninger, ukoordinerede politikker og mangler, skal skabe værdi for pengene og resultere i mindre pengesplid og et større output til gavn for skatteyderne. |
| --- | --- |

1.8

Derudover gør behovet for en konkurrencedygtig industri i kombination med færre finansielle ressourcer det nødvendigt at sikre omkostningseffektivitet. Europæiske strategier, som erstatning for kontraproduktive overlapninger, ukoordinerede politikker og mangler, skal skabe værdi for pengene og resultere i mindre pengesplid og et større output til gavn for skatteyderne.

| 1.9 | EØSU er tilfreds med den skarpsindige og velfunderede analyse af Europas relative position i Kommissionens meddelelse. En lignende undersøgelse fik sidste år EØSU til at anmode om en radikal omlægning af tankegangen i Europa, hvad angår fælles forsvarsanliggender (4). |
| --- | --- |

1.9

EØSU er tilfreds med den skarpsindige og velfunderede analyse af Europas relative position i Kommissionens meddelelse. En lignende undersøgelse fik sidste år EØSU til at anmode om en radikal omlægning af tankegangen i Europa, hvad angår fælles forsvarsanliggender (4).

| 1.10 | EØSU bifalder især kapitel 9 i Kommissionens meddelelse om vigtige anliggender til Rådets dagsorden, nemlig: en strategisk europæisk model, en fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (5) og en europæisk forsvarsindustriel strategi. |
| --- | --- |

1.10

EØSU bifalder især kapitel 9 i Kommissionens meddelelse om vigtige anliggender til Rådets dagsorden, nemlig: en strategisk europæisk model, en fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (5) og en europæisk forsvarsindustriel strategi.

| 1.11 | Europa har i høj grad brug for at tale samme sprog på forsvarsområdet. Dette kræver et reelt skifte fra nationale til fælles europæiske overvejelser om strategiske behov, hvor nationale interesser tilgodeses gennem forfølgelse af EU's strategiske mål. |
| --- | --- |

1.11

Europa har i høj grad brug for at tale samme sprog på forsvarsområdet. Dette kræver et reelt skifte fra nationale til fælles europæiske overvejelser om strategiske behov, hvor nationale interesser tilgodeses gennem forfølgelse af EU's strategiske mål.

| 1.12 | Der er også brug for et politisk og civilt engagement for at sikre, at offentligheden informeres grundigt om betydningen af de EU's globale strategiske og industrielle interesser, således at der sikres aktiv støtte fra borgere og skatteydere. EØSU er enig med Kommissionen i, at en velfungerende forsvarsindustri med base i Europa ligeledes vil yde et meget vigtigt bidrag til den europæiske fremstillingsindustri generelt (6). |
| --- | --- |

1.12

Der er også brug for et politisk og civilt engagement for at sikre, at offentligheden informeres grundigt om betydningen af de EU's globale strategiske og industrielle interesser, således at der sikres aktiv støtte fra borgere og skatteydere. EØSU er enig med Kommissionen i, at en velfungerende forsvarsindustri med base i Europa ligeledes vil yde et meget vigtigt bidrag til den europæiske fremstillingsindustri generelt (6).

| 1.13 | Det størst mulige antal medlemsstater må bakke op om opfyldelsen af dette vidtrækkende mål. Hvis ikke alle medlemsstater er villige til at deltage, bør processen sættes i gang med de lande, der er parate. |
| --- | --- |

1.13

Det størst mulige antal medlemsstater må bakke op om opfyldelsen af dette vidtrækkende mål. Hvis ikke alle medlemsstater er villige til at deltage, bør processen sættes i gang med de lande, der er parate.

| 1.14 | EØSU fremhæver den rolle, der spilles af Kommissionen og Det Europæiske Forsvarsagentur, som må arbejde tæt sammen om at realisere meddelelsens tiltag. EØSU støtter stort set Kommissionens planlagte tiltag. Kapitel 6 i denne udtalelse indeholder yderligere bemærkninger og anbefalinger vedrørende forslagene. |
| --- | --- |

1.14

EØSU fremhæver den rolle, der spilles af Kommissionen og Det Europæiske Forsvarsagentur, som må arbejde tæt sammen om at realisere meddelelsens tiltag. EØSU støtter stort set Kommissionens planlagte tiltag. Kapitel 6 i denne udtalelse indeholder yderligere bemærkninger og anbefalinger vedrørende forslagene.

| 1.15 | Kommissionens meddelelse behandler ikke spørgsmålet om en proaktiv industripolitik. EØSU fremhæver derimod forsvarssektorens unikke position i 100 % institutionelle markeder på verdensplan. En proaktiv industripolitik på udvalgte områder, der gennemføres af medlemsstaterne og/eller Kommissionen er en nødvendighed for at sikre en moderne produktion og omkostningseffektivitet. Delte kompetencer mellem EU og medlemsstaterne samt et effektivt samspil og synergieffekter mellem civile og militære projekter og teknologier vil være yderst hensigtsmæssige og sikre omkostningseffektivitet. |
| --- | --- |

1.15

Kommissionens meddelelse behandler ikke spørgsmålet om en proaktiv industripolitik. EØSU fremhæver derimod forsvarssektorens unikke position i 100 % institutionelle markeder på verdensplan. En proaktiv industripolitik på udvalgte områder, der gennemføres af medlemsstaterne og/eller Kommissionen er en nødvendighed for at sikre en moderne produktion og omkostningseffektivitet. Delte kompetencer mellem EU og medlemsstaterne samt et effektivt samspil og synergieffekter mellem civile og militære projekter og teknologier vil være yderst hensigtsmæssige og sikre omkostningseffektivitet.

| 1.16 | Fra udviklingsfasen og fremefter skal der udpeges nye projekter inden for en multilateral europæisk ramme med støtte fra EDA. Der kan gå årtier, inden sådanne projekter bliver fuldt ud operationelle. Jo før de påbegyndes desto bedre. |
| --- | --- |

1.16

Fra udviklingsfasen og fremefter skal der udpeges nye projekter inden for en multilateral europæisk ramme med støtte fra EDA. Der kan gå årtier, inden sådanne projekter bliver fuldt ud operationelle. Jo før de påbegyndes desto bedre.

| 1.17 | Offentlig og privat F&U er et vigtigt forretningsområde. Forsvarsinvesteringerne på dette område er de laveste siden 2006 (7). Bedre vilkår for investeringer og anvendelsen heraf i konkrete projekter bør indgå som et element i den overordnede model. |
| --- | --- |

1.17

Offentlig og privat F&U er et vigtigt forretningsområde. Forsvarsinvesteringerne på dette område er de laveste siden 2006 (7). Bedre vilkår for investeringer og anvendelsen heraf i konkrete projekter bør indgå som et element i den overordnede model.

| 1.18 | Det største ansvar påhviler de vigtigste producentlande som drivkræfter i processen. Der må etableres velfungerede relationer mellem disse lande og de andre medlemsstater. SMV'er og forskningsfaciliteter i alle lande skal forbindes bredt med det formål at få det størst mulige antal medlemsstater med i en europæisk strategi. |
| --- | --- |

1.18

Det største ansvar påhviler de vigtigste producentlande som drivkræfter i processen. Der må etableres velfungerede relationer mellem disse lande og de andre medlemsstater. SMV'er og forskningsfaciliteter i alle lande skal forbindes bredt med det formål at få det størst mulige antal medlemsstater med i en europæisk strategi.

| 1.19 | Set i lyset af uroen blandt de ansatte i sektoren som følge af vilkårlige omstruktureringer er behovet for forudsigelige politikker så meget desto større. Det er ligeledes nødvendigt at koordinere foregribelsen af ændringer for at sikre ordentlige ansættelseskontrakter og perspektiver. Der skal etableres en social dialog. |
| --- | --- |

1.19

Set i lyset af uroen blandt de ansatte i sektoren som følge af vilkårlige omstruktureringer er behovet for forudsigelige politikker så meget desto større. Det er ligeledes nødvendigt at koordinere foregribelsen af ændringer for at sikre ordentlige ansættelseskontrakter og perspektiver. Der skal etableres en social dialog.

| 1.20 | Denne udtalelse fokuserer primært på politiske principper og opfordrer til et hurtigt gennembrud på et strategisk område, hvor der ikke er råd til forsinkelser. De første skridt i december bør bane vejen for en vellykket opfølgning. Det Europæiske Råd, regeringer, Kommissionen, EDA, parlamenter og industrien (inklusive arbejdstagernes repræsentanter) bør alle inddrages i udformningen af strategiske retningslinjer og konkrete projekter. |
| --- | --- |

1.20

Denne udtalelse fokuserer primært på politiske principper og opfordrer til et hurtigt gennembrud på et strategisk område, hvor der ikke er råd til forsinkelser. De første skridt i december bør bane vejen for en vellykket opfølgning. Det Europæiske Råd, regeringer, Kommissionen, EDA, parlamenter og industrien (inklusive arbejdstagernes repræsentanter) bør alle inddrages i udformningen af strategiske retningslinjer og konkrete projekter.

2.   En udfordring for Europa

| 2.1 | Kommissionen påpeger med rette at "magtbalancen i verden ændrer sig, i takt med at der opstår nye kraftcentre, og USA flytter sit strategiske fokus over mod Asien". BRIK-landene øger deres militærudgifter. Navnlig Kina og Rusland øger i betydelig grad deres budgetter frem mod 2015. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen påpeger med rette at "magtbalancen i verden ændrer sig, i takt med at der opstår nye kraftcentre, og USA flytter sit strategiske fokus over mod Asien". BRIK-landene øger deres militærudgifter. Navnlig Kina og Rusland øger i betydelig grad deres budgetter frem mod 2015.

| 2.2 | Det amerikanske pres for, at Europa i fuldt omfang skal påtage sig sin del af de samlede militærudgifter i den vestlige verden, stiger støt. På grund af budgetmæssige begrænsninger skærer USA ned på sit forsvar, hvilket også påvirker landets aftaler med europæerne. |
| --- | --- |

2.2

Det amerikanske pres for, at Europa i fuldt omfang skal påtage sig sin del af de samlede militærudgifter i den vestlige verden, stiger støt. På grund af budgetmæssige begrænsninger skærer USA ned på sit forsvar, hvilket også påvirker landets aftaler med europæerne.

| 2.3 | Kløften mellem USA og Europa er enorm. I 2010 var det samlede europæiske forsvarsbudget (foruden Danmark) på 196 mia. EUR sammenlignet med et amerikansk budget på 520 mia. EUR (8). Hvad vigtigere er, udgør det samlede europæiske F&U-budget kun 1/7 af det amerikanske, hvilket påvirker udstyr og indsættelsesmuligheder for soldaternes vedkommende. |
| --- | --- |

2.3

Kløften mellem USA og Europa er enorm. I 2010 var det samlede europæiske forsvarsbudget (foruden Danmark) på 196 mia. EUR sammenlignet med et amerikansk budget på 520 mia. EUR (8). Hvad vigtigere er, udgør det samlede europæiske F&U-budget kun 1/7 af det amerikanske, hvilket påvirker udstyr og indsættelsesmuligheder for soldaternes vedkommende.

| 2.4 | Samtidig er truslerne talrige. De politiske og militære spændinger er ikke aftagende og nye spændinger opstår - heraf nogle på Europas dørtærskel. Med det mål at komme på niveau med traditionelle magtcentre ønsker nye ambitiøse aktører på verdensplan at sikre, at deres nationale forsvar modsvarer deres økonomiske og andre interesser. |
| --- | --- |

2.4

Samtidig er truslerne talrige. De politiske og militære spændinger er ikke aftagende og nye spændinger opstår - heraf nogle på Europas dørtærskel. Med det mål at komme på niveau med traditionelle magtcentre ønsker nye ambitiøse aktører på verdensplan at sikre, at deres nationale forsvar modsvarer deres økonomiske og andre interesser.

3.   Europæiske strategier

A.   Politik

| 3.1 | Europæerne står over for to indbyrdes forbundne kategorier af problemer:






  — | Et væsentligt fald i forsvarsudgifterne, der skaber huller og skader de nationale forsvarskapaciteter og effektiviteten, navnlig forårsaget af fortsatte nedskæringer i F&U-udgifterne. |
| --- | --- | --- |

3.1

Europæerne står over for to indbyrdes forbundne kategorier af problemer:

—

Et væsentligt fald i forsvarsudgifterne, der skaber huller og skader de nationale forsvarskapaciteter og effektiviteten, navnlig forårsaget af fortsatte nedskæringer i F&U-udgifterne.

| — | Geopolitiske forandringer, som bør resultere i et langt tættere europæisk samarbejde og en større grad af uafhængighed inden for forsvar og sikkerhed. |
| --- | --- |

—

Geopolitiske forandringer, som bør resultere i et langt tættere europæisk samarbejde og en større grad af uafhængighed inden for forsvar og sikkerhed.

Imidlertid er den europæiske debat om disse to indbyrdes forbundne områder kun lige begyndt.

| 3.2 | Regeringspapirer (9) viser alle en væsentlig nedgang i forsvarsudgifterne (10). De fokuserer primært på tilpasninger inden for en national ramme: hvordan skabes den størst mulige omkostningseffektivitet, samtidig med at kapaciteten fastholdes. Medlemsstaterne er stadig meget langt fra en tankegang, hvor de nationale forsvarskapaciteter helt selvfølgeligt ses i et europæisk perspektiv. |
| --- | --- |

3.2

Regeringspapirer (9) viser alle en væsentlig nedgang i forsvarsudgifterne (10). De fokuserer primært på tilpasninger inden for en national ramme: hvordan skabes den størst mulige omkostningseffektivitet, samtidig med at kapaciteten fastholdes. Medlemsstaterne er stadig meget langt fra en tankegang, hvor de nationale forsvarskapaciteter helt selvfølgeligt ses i et europæisk perspektiv.

| 3.3 | EØSU konkluderede sidste år, at "forsvarspolitik formes af landes strategiske interesser (...) som i Europa primært fastsættes ud fra nationale forhold. Forældede tilgange fører tydeligvis til stigende fragmentering, huller, overkapacitet og manglende interoperabilitet i den europæiske forsvarskapacitet" (11). |
| --- | --- |

3.3

EØSU konkluderede sidste år, at "forsvarspolitik formes af landes strategiske interesser (...) som i Europa primært fastsættes ud fra nationale forhold. Forældede tilgange fører tydeligvis til stigende fragmentering, huller, overkapacitet og manglende interoperabilitet i den europæiske forsvarskapacitet" (11).

| 3.4 | Tres års europæisk integration og det indre marked har skabt modstandsdygtige strukturer i økonomi og erhvervsliv, der skaber et stærkt hjemmemarkedsbaseret mønster for de økonomiske aktiviteter. Hvad angår militære og forsvarsmæssige overvejelser, for slet ikke at tale om tilrettelæggelsen af aktiviteter på dette område, befinder Europa sig imidlertid stadig i startfasen. |
| --- | --- |

3.4

Tres års europæisk integration og det indre marked har skabt modstandsdygtige strukturer i økonomi og erhvervsliv, der skaber et stærkt hjemmemarkedsbaseret mønster for de økonomiske aktiviteter. Hvad angår militære og forsvarsmæssige overvejelser, for slet ikke at tale om tilrettelæggelsen af aktiviteter på dette område, befinder Europa sig imidlertid stadig i startfasen.

| 3.5 | Forsvar som et element i udenrigspolitikken, der stadig er det fremmeste kendetegn for national suverænitet, udformes, opbygges og forvaltes i tråd med nationale principper. Enhver form for multinationalt samarbejde, med enten europæiske partnere eller andre, betragtes ud fra den synsvinkel. |
| --- | --- |

3.5

Forsvar som et element i udenrigspolitikken, der stadig er det fremmeste kendetegn for national suverænitet, udformes, opbygges og forvaltes i tråd med nationale principper. Enhver form for multinationalt samarbejde, med enten europæiske partnere eller andre, betragtes ud fra den synsvinkel.

| 3.6 | Initiativer til at overvinde disse iboende forhindringer er hidtil stort set slået fejl. Det var forventet, at den britisk-franske St. Malo-militærpagt eller aftale om forsvarssamarbejde fra 1998 ville resultere i betydelige fremskridt i det militære samarbejde. Femten år senere, og på trods af yderligere forhandlinger, er resultaterne fortsat beskedne. |
| --- | --- |

3.6

Initiativer til at overvinde disse iboende forhindringer er hidtil stort set slået fejl. Det var forventet, at den britisk-franske St. Malo-militærpagt eller aftale om forsvarssamarbejde fra 1998 ville resultere i betydelige fremskridt i det militære samarbejde. Femten år senere, og på trods af yderligere forhandlinger, er resultaterne fortsat beskedne.

| 3.7 | Et initiativ fra seks lande i 1998 resulterede i en hensigtserklæring (letter of intent - LoI) i 2000 fra de seks vigtigste producentlande - Frankrig, Tyskland, Det Forenede Kongerige, Italien, Spanien og Sverige, de såkaldte LoI-lande - som udmøntede sig i en traktat om omstrukturering og forvaltning af forsvarsindustrien. Denne traktat om planlægning og samarbejde med industrien samt kapaciteter og forskning har i en lang periode ikke skabt nogen håndgribelige resultater. |
| --- | --- |

3.7

Et initiativ fra seks lande i 1998 resulterede i en hensigtserklæring (letter of intent - LoI) i 2000 fra de seks vigtigste producentlande - Frankrig, Tyskland, Det Forenede Kongerige, Italien, Spanien og Sverige, de såkaldte LoI-lande - som udmøntede sig i en traktat om omstrukturering og forvaltning af forsvarsindustrien. Denne traktat om planlægning og samarbejde med industrien samt kapaciteter og forskning har i en lang periode ikke skabt nogen håndgribelige resultater.

| 3.8 | Der findes også andre former for samarbejde mellem medlemsstater såsom mellem det nederlandske og belgiske søværn, det nordiske forsvarssamarbejde (Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige) samt et samarbejde mellem de tyske og nederlandske landstyrker. Imidlertid bør disse samarbejdsformer ikke forveksles med et industrielt samarbejde, der fortsat er en mangelvare. |
| --- | --- |

3.8

Der findes også andre former for samarbejde mellem medlemsstater såsom mellem det nederlandske og belgiske søværn, det nordiske forsvarssamarbejde (Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige) samt et samarbejde mellem de tyske og nederlandske landstyrker. Imidlertid bør disse samarbejdsformer ikke forveksles med et industrielt samarbejde, der fortsat er en mangelvare.

| 3.9 | I 2004 blev Det Europæiske Forsvarsagentur oprettet med det formål at oprette et strukturelt forsvarssamarbejde med støtte fra Kommissionsinitiativer. På trods af visse fremskridt er det strukturelle samarbejde endnu ikke iværksat. Dette skyldes manglende opbakning fra medlemsstaterne. |
| --- | --- |

3.9

I 2004 blev Det Europæiske Forsvarsagentur oprettet med det formål at oprette et strukturelt forsvarssamarbejde med støtte fra Kommissionsinitiativer. På trods af visse fremskridt er det strukturelle samarbejde endnu ikke iværksat. Dette skyldes manglende opbakning fra medlemsstaterne.

| 3.10 | Sammenfattende konstaterer EØSU, at det, på trods af en større bevidsthed om nødvendigheden af et tættere samarbejde og en europæisk forsvarsvision, er et faktum, at manglende politisk vilje, traditionelle holdninger og særinteresser har forhindret væsentlige fremskridt. |
| --- | --- |

3.10

Sammenfattende konstaterer EØSU, at det, på trods af en større bevidsthed om nødvendigheden af et tættere samarbejde og en europæisk forsvarsvision, er et faktum, at manglende politisk vilje, traditionelle holdninger og særinteresser har forhindret væsentlige fremskridt.

B.   Industri

| 3.11 | Den europæiske forsvarsindustri har reageret anderledes på den internationale udvikling.






  — | Den driver virksomhed i en global kontekst. Industrien er nødvendigvis tilknyttet de nationale regeringer, men er også meget aktiv på internationale markeder, hvilket i stigende grad giver gode resultater. |
| --- | --- | --- |

3.11

Den europæiske forsvarsindustri har reageret anderledes på den internationale udvikling.

—

Den driver virksomhed i en global kontekst. Industrien er nødvendigvis tilknyttet de nationale regeringer, men er også meget aktiv på internationale markeder, hvilket i stigende grad giver gode resultater.

| — | Derudover er de vigtigste industrier aktive i både den militære og civile sektor. Den mere dynamiske civile indsats skyldes i stigende omfang svigtende salg og indtjening på forsvarsområdet, navnlig i Europa. |
| --- | --- |

—

Derudover er de vigtigste industrier aktive i både den militære og civile sektor. Den mere dynamiske civile indsats skyldes i stigende omfang svigtende salg og indtjening på forsvarsområdet, navnlig i Europa.

| 3.12 | Industrien har længe været bekymret for sin konkurrencedygtighed. Industriens institutionelle position er i høj grad forskellig fra land til land: fra fuldstændig statsejede virksomheder til private og alle variationer heraf. Fællesnævneren er, at staten altid har den dominerende rolle. På trods af en (delvis) privatisering er forbindelserne mellem industri og stat fortsat meget tætte, eftersom industrien er afhængig af en (monopolistisk) offentlig efterspørgsel og regulering samt eksportlicenser. |
| --- | --- |

3.12

Industrien har længe været bekymret for sin konkurrencedygtighed. Industriens institutionelle position er i høj grad forskellig fra land til land: fra fuldstændig statsejede virksomheder til private og alle variationer heraf. Fællesnævneren er, at staten altid har den dominerende rolle. På trods af en (delvis) privatisering er forbindelserne mellem industri og stat fortsat meget tætte, eftersom industrien er afhængig af en (monopolistisk) offentlig efterspørgsel og regulering samt eksportlicenser.

| 3.13 | Industrien ville foretrække en konsolidering i europæisk størrelsesorden, men markedet er for begrænset. BAE-Systems, Finmeccanica, og i mindre omfang Thales and EADS, er meget aktive i USA. De kan imidlertid ikke frit drive virksomhed i Europa, idet særlige relationer gør, at de nationale regeringer fortsat træffer alle strategiske afgørelser i industrien. |
| --- | --- |

3.13

Industrien ville foretrække en konsolidering i europæisk størrelsesorden, men markedet er for begrænset. BAE-Systems, Finmeccanica, og i mindre omfang Thales and EADS, er meget aktive i USA. De kan imidlertid ikke frit drive virksomhed i Europa, idet særlige relationer gør, at de nationale regeringer fortsat træffer alle strategiske afgørelser i industrien.

| 3.14 | Markedsdynamikken styrker konkurrencen på verdensplan. Den amerikanske industri forstærker eksportaktiviteterne for at kompensere for nedgangen på visse hjemmemarkeder. De nye globale aktører vil i stigende grad opfylde deres egne behov. De vil ligeledes satse på eksport og dermed konkurrere med den europæiske industri på tredjelandsmarkeder. |
| --- | --- |

3.14

Markedsdynamikken styrker konkurrencen på verdensplan. Den amerikanske industri forstærker eksportaktiviteterne for at kompensere for nedgangen på visse hjemmemarkeder. De nye globale aktører vil i stigende grad opfylde deres egne behov. De vil ligeledes satse på eksport og dermed konkurrere med den europæiske industri på tredjelandsmarkeder.

| 3.15 | Industrien har den holdning, som EØSU i høj grad understregede sidste år, at en veletableret forsvarsindustri aldrig kan bevare en troværdig international position uden et solidt hjemmemarked. Set i lyset af den højteknologi, der indgår i militært udstyr, har intet nationalt marked eller nationalt forsvarsbudget længere et tilstrækkeligt omfang. Dette har allerede været tilfældet i de sidste tyve år, og konsekvenserne bliver stadig tydeligere. |
| --- | --- |

3.15

Industrien har den holdning, som EØSU i høj grad understregede sidste år, at en veletableret forsvarsindustri aldrig kan bevare en troværdig international position uden et solidt hjemmemarked. Set i lyset af den højteknologi, der indgår i militært udstyr, har intet nationalt marked eller nationalt forsvarsbudget længere et tilstrækkeligt omfang. Dette har allerede været tilfældet i de sidste tyve år, og konsekvenserne bliver stadig tydeligere.

| 3.16 | EØSU understreger, at det for at opnå et uafhængigt europæisk forsvar er nødvendigt at prioritere nationale kapaciteter samt investeringer med stor merværdi, idet disse faktorer er afgørende for, at Europa kan spille en ledende rolle på verdensplan, og de også vil bidrage til nytænkning blandt europæerne. |
| --- | --- |

3.16

EØSU understreger, at det for at opnå et uafhængigt europæisk forsvar er nødvendigt at prioritere nationale kapaciteter samt investeringer med stor merværdi, idet disse faktorer er afgørende for, at Europa kan spille en ledende rolle på verdensplan, og de også vil bidrage til nytænkning blandt europæerne.

| 3.17 | Industrien har for nylig gentaget de velkendte argumenter, der taler for stabile og forudsigelige europæiske teknologi- og produktionsordninger på lang sigt og på alle vigtige områder. |
| --- | --- |

3.17

Industrien har for nylig gentaget de velkendte argumenter, der taler for stabile og forudsigelige europæiske teknologi- og produktionsordninger på lang sigt og på alle vigtige områder.

| 3.18 | Industrien slår alarm. Hvis den skal overleve og fastholde indtjeningsevne og beskæftigelsesniveau, er løsningen en øget civil produktion. I så tilfælde vil Europa imidlertid i stadig højere grad mangle en hjemmemarkedsbaseret forsvarsindustri, hvilket vil have konsekvenser for udenrigspolitikken. |
| --- | --- |

3.18

Industrien slår alarm. Hvis den skal overleve og fastholde indtjeningsevne og beskæftigelsesniveau, er løsningen en øget civil produktion. I så tilfælde vil Europa imidlertid i stadig højere grad mangle en hjemmemarkedsbaseret forsvarsindustri, hvilket vil have konsekvenser for udenrigspolitikken.

| 3.19 | Fagforbundene, repræsenteret ved IndustriAll, har givet udtryk for lignende alvorlige bekymringer. I 2011 var 7330 00 kvalificerede personer direkte ansat i luft- og rumfartsindustrien og forsvarssektoren i Europa (12) og yderligere to millioner var afhængige af denne sektor. I det seneste årti er arbejdsstyrken blevet væsentligt reduceret og yderligere budgetnedskæringer truer beskæftigelsen. De unge er ikke i tilstrækkeligt omfang interesserede i forsvarssektoren som følge af dens usikre fremtid. |
| --- | --- |

3.19

Fagforbundene, repræsenteret ved IndustriAll, har givet udtryk for lignende alvorlige bekymringer. I 2011 var 7330 00 kvalificerede personer direkte ansat i luft- og rumfartsindustrien og forsvarssektoren i Europa (12) og yderligere to millioner var afhængige af denne sektor. I det seneste årti er arbejdsstyrken blevet væsentligt reduceret og yderligere budgetnedskæringer truer beskæftigelsen. De unge er ikke i tilstrækkeligt omfang interesserede i forsvarssektoren som følge af dens usikre fremtid.

| 3.20 | EØSU påpeger, at det hovedsageligt er arbejdstagerne, som betaler prisen for staternes manglende evne til at omstrukturere deres forsvarsorganisation. Ved at udsætte rationaliseringen af det militære grundlag går staterne glip af muligheden for at investere i en effektiv fornyelse af kapaciteterne, hvilket har negative konsekvenser for arbejdsstyrken. |
| --- | --- |

3.20

EØSU påpeger, at det hovedsageligt er arbejdstagerne, som betaler prisen for staternes manglende evne til at omstrukturere deres forsvarsorganisation. Ved at udsætte rationaliseringen af det militære grundlag går staterne glip af muligheden for at investere i en effektiv fornyelse af kapaciteterne, hvilket har negative konsekvenser for arbejdsstyrken.

| 3.21 | Den nuværende situation vil i stigende grad skabe modstand, så længe tilfældige og vilkårlige omstruktureringer fortsætter. I forbindelse med iværksættelsen af proaktive politiske ændringer vil det være nødvendigt at inddrage repræsentanter for arbejdstagerne på virksomheds- og territorialt niveau for at undgå pludselige justeringer. |
| --- | --- |

3.21

Den nuværende situation vil i stigende grad skabe modstand, så længe tilfældige og vilkårlige omstruktureringer fortsætter. I forbindelse med iværksættelsen af proaktive politiske ændringer vil det være nødvendigt at inddrage repræsentanter for arbejdstagerne på virksomheds- og territorialt niveau for at undgå pludselige justeringer.

| 3.22 | Beskæftigelsesniveauet, måske i mindre størrelsesorden, vil kræve en langt højere grad af europæisk koordinering inden for teknologi og produktion. I den henseende skal usikre ansættelsesforhold forebygges ved hjælp af nye kvalifikationer og kompetencer for så vidt muligt at sikre ordentlige ansættelseskontrakter og fremtidsperspektiver. Der skal gennemføres en effektiv social dialog på forskellige niveauer. |
| --- | --- |

3.22

Beskæftigelsesniveauet, måske i mindre størrelsesorden, vil kræve en langt højere grad af europæisk koordinering inden for teknologi og produktion. I den henseende skal usikre ansættelsesforhold forebygges ved hjælp af nye kvalifikationer og kompetencer for så vidt muligt at sikre ordentlige ansættelseskontrakter og fremtidsperspektiver. Der skal gennemføres en effektiv social dialog på forskellige niveauer.

| 3.23 | Slankningen af den europæiske produktion, som følge af budgetmæssige nedskæringer, skal forvaltes på en struktureret måde, hvilket omfatter anstændige sociale dialoger møntet på at sikre beskæftigelsen og bidrage til omskoling af personalet i en situation med for mange ansatte. Perspektiverne for både industrien og de ansatte er bedre under en forudsigelig markedsbaseret europæisk ramme end under kortsigtede og dårligt planlagte omstruktureringer uden klare mål, der kun gennemføres på nationalt plan (13). |
| --- | --- |

3.23

Slankningen af den europæiske produktion, som følge af budgetmæssige nedskæringer, skal forvaltes på en struktureret måde, hvilket omfatter anstændige sociale dialoger møntet på at sikre beskæftigelsen og bidrage til omskoling af personalet i en situation med for mange ansatte. Perspektiverne for både industrien og de ansatte er bedre under en forudsigelig markedsbaseret europæisk ramme end under kortsigtede og dårligt planlagte omstruktureringer uden klare mål, der kun gennemføres på nationalt plan (13).

4.   Politiske forudsætninger og mulige perspektiver

| 4.1 | Perspektiverne for den europæiske forsvarsindustri vil gradvist blive så usikre, at der er behov for en grundlæggende europæisk debat om fremtiden - hvis denne ikke kan inddrage alle, bør den i det mindste startes blandt de villige. |
| --- | --- |

4.1

Perspektiverne for den europæiske forsvarsindustri vil gradvist blive så usikre, at der er behov for en grundlæggende europæisk debat om fremtiden - hvis denne ikke kan inddrage alle, bør den i det mindste startes blandt de villige.

| 4.2 | Der er behov for nytænkning og udvikling af et "fælles sprog" mellem medlemsstaterne og i EU med udgangspunkt i tre grundlæggende antagelser:






  — | En integreret europæisk økonomi har brug for en fælles strategi for forsvar og sikkerhed for at sikre og beskytte sine interesser, sine borgere og sine holdninger på globalt plan. |
| --- | --- | --- |

4.2

Der er behov for nytænkning og udvikling af et "fælles sprog" mellem medlemsstaterne og i EU med udgangspunkt i tre grundlæggende antagelser:

—

En integreret europæisk økonomi har brug for en fælles strategi for forsvar og sikkerhed for at sikre og beskytte sine interesser, sine borgere og sine holdninger på globalt plan.

| — | Det er nødvendigt med en fælles analyse af eksisterende og forventede (langsigtede) udviklingstendenser på verdensplan som et udgangspunkt for udformningen af idéer og konkrete strategier til fastholdelse af Europas overordnede position i verden. |
| --- | --- |

—

Det er nødvendigt med en fælles analyse af eksisterende og forventede (langsigtede) udviklingstendenser på verdensplan som et udgangspunkt for udformningen af idéer og konkrete strategier til fastholdelse af Europas overordnede position i verden.

| — | Udenrigspolitik, trusler, forsvar og sikkerhed, langsigtede perspektiver og en bæredygtig forsvarsindustri, herunder beskæftigelse, er indbyrdes forbundne. |
| --- | --- |

—

Udenrigspolitik, trusler, forsvar og sikkerhed, langsigtede perspektiver og en bæredygtig forsvarsindustri, herunder beskæftigelse, er indbyrdes forbundne.

| 4.3 | EØSU er fuldt ud klar over, at der er store konsekvenser forbundet med disse indbyrdes relaterede antagelser, som fortsat ikke debatteres grundigt nok. Talrige initiativer iværksat i god tro gennem de sidste femten år har ikke givet resultater, fordi der aldrig er blevet stillet spørgsmålstegn ved den nationale suverænitet, dvs. den nationale opfattelse af trusler og holdninger, som udtrykt gennem den nationale udenrigspolitik. Som konsekvens heraf lever Europa for nærværende med en bred vifte af holdninger, som i et vist omfang er uforenelige. EØSU mener, at det er illusorisk at tro på et seriøst gennembrud, hvis det ikke accepteres, at der er brug for delt suverænitet under en EU-ramme.
  Debatten skal føres på et nyt grundlag med det formål at sikre nye, mere lovende processer. |
| --- | --- |

4.3

EØSU er fuldt ud klar over, at der er store konsekvenser forbundet med disse indbyrdes relaterede antagelser, som fortsat ikke debatteres grundigt nok. Talrige initiativer iværksat i god tro gennem de sidste femten år har ikke givet resultater, fordi der aldrig er blevet stillet spørgsmålstegn ved den nationale suverænitet, dvs. den nationale opfattelse af trusler og holdninger, som udtrykt gennem den nationale udenrigspolitik. Som konsekvens heraf lever Europa for nærværende med en bred vifte af holdninger, som i et vist omfang er uforenelige. EØSU mener, at det er illusorisk at tro på et seriøst gennembrud, hvis det ikke accepteres, at der er brug for delt suverænitet under en EU-ramme.

Debatten skal føres på et nyt grundlag med det formål at sikre nye, mere lovende processer.

| 4.4 | Set i lyset af den brede vifte af involverede politikområder bifalder EØSU i høj grad afholdelsen af Det Europæiske Råds møde om forsvarspolitik til december. Indtil nu har ansvaret for forsvar og sikkerhed hovedsageligt ligget hos forsvarsministrene, der overordnet set har fulgt de generelle retningslinjer fra udenrigsministrene, under nøje overvågning af finansministrene. |
| --- | --- |

4.4

Set i lyset af den brede vifte af involverede politikområder bifalder EØSU i høj grad afholdelsen af Det Europæiske Råds møde om forsvarspolitik til december. Indtil nu har ansvaret for forsvar og sikkerhed hovedsageligt ligget hos forsvarsministrene, der overordnet set har fulgt de generelle retningslinjer fra udenrigsministrene, under nøje overvågning af finansministrene.

| 4.5 | Forudsætningerne ændrer sig imidlertid fuldstændigt som følge af dramatiske budgetmæssige begrænsninger og behovet for rationalisering i kombination med nye paradigmer og dermed nye trusler. Blandt andet som følge af samspillet mellem civil og militær teknologi og innovation, og forbindelsen mellem forsvar og offentlig sikkerhed, er andre politiske områder ligeledes involverede. Alle disse faktorer kræver en holistisk og global strategi. |
| --- | --- |

4.5

Forudsætningerne ændrer sig imidlertid fuldstændigt som følge af dramatiske budgetmæssige begrænsninger og behovet for rationalisering i kombination med nye paradigmer og dermed nye trusler. Blandt andet som følge af samspillet mellem civil og militær teknologi og innovation, og forbindelsen mellem forsvar og offentlig sikkerhed, er andre politiske områder ligeledes involverede. Alle disse faktorer kræver en holistisk og global strategi.

| 4.6 | En bred personkreds, navnlig virksomhedsejere og arbejdstagere, forventer strukturerede idéer og tiltag efter mødet i december. Hvis EU ikke udnytter denne chance, kan der gå flere år, før der kan tages tilløb til en ny positiv proces. |
| --- | --- |

4.6

En bred personkreds, navnlig virksomhedsejere og arbejdstagere, forventer strukturerede idéer og tiltag efter mødet i december. Hvis EU ikke udnytter denne chance, kan der gå flere år, før der kan tages tilløb til en ny positiv proces.

| 4.7 | Det Europæiske Råd i december vil være det første, der behandler forsvarsanliggender generelt. På baggrund af de omfattende vanskeligheder, der er forbundet med et kursskifte, mener EØSU, at det vil være nødvendigt at afholde flere møder i Det Europæiske Råd for at tilrettelægge en synlig vej frem baseret på troværdighed og forudsigelighed. |
| --- | --- |

4.7

Det Europæiske Råd i december vil være det første, der behandler forsvarsanliggender generelt. På baggrund af de omfattende vanskeligheder, der er forbundet med et kursskifte, mener EØSU, at det vil være nødvendigt at afholde flere møder i Det Europæiske Råd for at tilrettelægge en synlig vej frem baseret på troværdighed og forudsigelighed.

5.   Industripolitik

| 5.1 | EØSU bifaldt i høj grad Kommissionens meddelelse om industripolitik (14), der havde til formål at fremme fordelagtige forudsætninger, politikker og programmer møntet på at iværksætte, opbygge og styrke industrielle aktiviteter i Europa. Europa skal sikre sin industrielle fremtid i et åbent miljø. |
| --- | --- |

5.1

EØSU bifaldt i høj grad Kommissionens meddelelse om industripolitik (14), der havde til formål at fremme fordelagtige forudsætninger, politikker og programmer møntet på at iværksætte, opbygge og styrke industrielle aktiviteter i Europa. Europa skal sikre sin industrielle fremtid i et åbent miljø.

| 5.2 | Forsvar er en fremtrædende og unik sektor. Sektorens karakteristika gør, at dens aktiviteter foregår på 100 % institutionelle markeder rundt omkring i verden. Sektoren og dens forskningsfaciliteter er hovedsageligt etableret og tilrettelagt i tråd med nationale retningslinjer. De mindre lande, der ikke råder over en selvstændig produktion, køber "lagervarer", hvilket i praksis betyder amerikanske. |
| --- | --- |

5.2

Forsvar er en fremtrædende og unik sektor. Sektorens karakteristika gør, at dens aktiviteter foregår på 100 % institutionelle markeder rundt omkring i verden. Sektoren og dens forskningsfaciliteter er hovedsageligt etableret og tilrettelagt i tråd med nationale retningslinjer. De mindre lande, der ikke råder over en selvstændig produktion, køber "lagervarer", hvilket i praksis betyder amerikanske.

| 5.3 | Gennem en konsolidering af industrien - grænseoverskridende fusioner og overtagelser - og internationalisering, navnlig med industristrukturen i USA, er store virksomheder og SMV'er på tværs af kontinentet indbyrdes forbundne. Eksporten leverer fortsat gode resultater. Den største hindring er det besværlige samarbejde med de europæiske stater som følge af manglen på en fælles vision. |
| --- | --- |

5.3

Gennem en konsolidering af industrien - grænseoverskridende fusioner og overtagelser - og internationalisering, navnlig med industristrukturen i USA, er store virksomheder og SMV'er på tværs af kontinentet indbyrdes forbundne. Eksporten leverer fortsat gode resultater. Den største hindring er det besværlige samarbejde med de europæiske stater som følge af manglen på en fælles vision.

| 5.4 | Udover EDA's tiltag begyndte EU med to direktiver indeholdende planer om åbningen af markeder internt i Europa (15). Tidsfristen for gennemførelse var sommeren 2011 (16), men den reelle gennemførelse går langsomt. |
| --- | --- |

5.4

Udover EDA's tiltag begyndte EU med to direktiver indeholdende planer om åbningen af markeder internt i Europa (15). Tidsfristen for gennemførelse var sommeren 2011 (16), men den reelle gennemførelse går langsomt.

| 5.5 | EØSU støtter helhjertet Kommissionens meddelelse (17), der er et udtryk for væsentlige fremskridt med hensyn til analyser og forslag. Inden for rammerne af en industripolitik for forsvarssektoren fremhæver Kommissionen med rette betydningen af det indre marked for forsvarsprodukter, F&U, SMV'ers rolle, regionalpolitikkens potentielle bidrag og udviklingen af relevante kvalifikationer. |
| --- | --- |

5.5

EØSU støtter helhjertet Kommissionens meddelelse (17), der er et udtryk for væsentlige fremskridt med hensyn til analyser og forslag. Inden for rammerne af en industripolitik for forsvarssektoren fremhæver Kommissionen med rette betydningen af det indre marked for forsvarsprodukter, F&U, SMV'ers rolle, regionalpolitikkens potentielle bidrag og udviklingen af relevante kvalifikationer.

| 5.6 | Som et kritikpunkt påpeger EØSU imidlertid, at Kommissionen ikke i tilstrækkeligt omfang gør opmærksom på forsvarssektorens særlige position samt behovet for en proaktiv industripolitik. Det er ikke blot et spørgsmål om at åbne markeder, hvilket skal defineres nøjagtigt på grund af forsvarssektorens særlige karakteristika, herunder artikel 346 i EUF-traktaten. |
| --- | --- |

5.6

Som et kritikpunkt påpeger EØSU imidlertid, at Kommissionen ikke i tilstrækkeligt omfang gør opmærksom på forsvarssektorens særlige position samt behovet for en proaktiv industripolitik. Det er ikke blot et spørgsmål om at åbne markeder, hvilket skal defineres nøjagtigt på grund af forsvarssektorens særlige karakteristika, herunder artikel 346 i EUF-traktaten.

| 5.7 | Det handler også om at skabe et politisk grundlag i Europa for, at staterne kan samarbejde om deres fælles fremtid på lang sigt. Kun på den måde opfyldes forudsætningerne for, at der kan iværksættes seriøse fælles programmer fra udviklingsfasen til fokuseret forskning, innovation og produktion på det europæiske hjemmemarked over en længere periode. |
| --- | --- |

5.7

Det handler også om at skabe et politisk grundlag i Europa for, at staterne kan samarbejde om deres fælles fremtid på lang sigt. Kun på den måde opfyldes forudsætningerne for, at der kan iværksættes seriøse fælles programmer fra udviklingsfasen til fokuseret forskning, innovation og produktion på det europæiske hjemmemarked over en længere periode.

| 5.8 | F&U er nøglen til starten af en værdikæde, som bør gøres europæisk (18). Dette var argumenterne for at fokusere på forskning og teknologi samt F&U-samarbejde ved etableringen af EDA, dets forgængere (WEAG og IEPG) samt NATO. Gennemførelsen er imidlertid igen mangelfuld. |
| --- | --- |

5.8

F&U er nøglen til starten af en værdikæde, som bør gøres europæisk (18). Dette var argumenterne for at fokusere på forskning og teknologi samt F&U-samarbejde ved etableringen af EDA, dets forgængere (WEAG og IEPG) samt NATO. Gennemførelsen er imidlertid igen mangelfuld.

| 5.9 | Igennem 30 år har manglende samarbejde været reglen frem for undtagelsen. Nogle projekter som NH-90 og A400M er blevet iværksat, men eksempler viser samtidig, at systemkravene for ofte blot var en sammenlægning af nationale behov, mens udviklingsfaserne var alt for lange og slutprodukterne for dyre. |
| --- | --- |

5.9

Igennem 30 år har manglende samarbejde været reglen frem for undtagelsen. Nogle projekter som NH-90 og A400M er blevet iværksat, men eksempler viser samtidig, at systemkravene for ofte blot var en sammenlægning af nationale behov, mens udviklingsfaserne var alt for lange og slutprodukterne for dyre.

| 5.10 | Bortset fra enkelte beskedne resultater er andre samarbejdsinitiativer slået fejl, herunder NF-90, og en række konkurrerende kampflysprogrammer er blevet iværksat parallelt hermed (Typhoon, Rafale, Grippen), mens mange lande har deltaget i USA's F-35-program samt en bred vifte af missilprogrammer. |
| --- | --- |

5.10

Bortset fra enkelte beskedne resultater er andre samarbejdsinitiativer slået fejl, herunder NF-90, og en række konkurrerende kampflysprogrammer er blevet iværksat parallelt hermed (Typhoon, Rafale, Grippen), mens mange lande har deltaget i USA's F-35-program samt en bred vifte af missilprogrammer.

| 5.11 | Ingen vigtige store programmer gennemføres for nærværende, samtidig med at eksisterende systemer forældes og bliver overflødige. Som eksempler fremhæver EØSU panserkøretøjer, ubåde, transporthelikoptere og bærbare luftværnssystemer. De nye ubemandede systemer lader til at udgøre en optimal mulighed for at iværksætte fælles initiativer, men der er endnu ikke opstillet sådanne målsætninger i praksis. En anden mulighed ville være et mindre ambitiøst samarbejde, f.eks. en standardisering af kapaciteter for luft-til-luft-tankning. |
| --- | --- |

5.11

Ingen vigtige store programmer gennemføres for nærværende, samtidig med at eksisterende systemer forældes og bliver overflødige. Som eksempler fremhæver EØSU panserkøretøjer, ubåde, transporthelikoptere og bærbare luftværnssystemer. De nye ubemandede systemer lader til at udgøre en optimal mulighed for at iværksætte fælles initiativer, men der er endnu ikke opstillet sådanne målsætninger i praksis. En anden mulighed ville være et mindre ambitiøst samarbejde, f.eks. en standardisering af kapaciteter for luft-til-luft-tankning.

| 5.12 | EØSU opfordrer til, at der iværksættes europæiske programmer, især vedrørende den næste generation af fjernstyrede flysystemer (RPAS), med udgangspunkt i synergieffekter med Kommissionen og sikker satellitkommunikation. Der kan ligeledes ses nærmere på samarbejdsmuligheder (med USA) inden for bl.a. kapaciteter for luft-til-luft-tankning, som er et område med stor mangel på kapacitet, hvor EDA undersøger europæiske løsningsmodeller. |
| --- | --- |

5.12

EØSU opfordrer til, at der iværksættes europæiske programmer, især vedrørende den næste generation af fjernstyrede flysystemer (RPAS), med udgangspunkt i synergieffekter med Kommissionen og sikker satellitkommunikation. Der kan ligeledes ses nærmere på samarbejdsmuligheder (med USA) inden for bl.a. kapaciteter for luft-til-luft-tankning, som er et område med stor mangel på kapacitet, hvor EDA undersøger europæiske løsningsmodeller.

| 5.13 | Kommissionens meddelelse nævner muligheder, som kræver fuld politisk opbakning. I den henseende lader opstarten af en europæisk rumbaseret overvågningskapacitet med høj opløsning, der etablerer afløserne for Helios, RadarSat mm., til at være et vigtigt initiativ. Et nøgleelement i den forbindelse er kombinationen af den samlede ekspertise i medlemsstaterne, ESA og Det Fælles Forskningscenter, herunder de finansielle ressourcer. Intet europæisk land kan løfte denne opgave alene. |
| --- | --- |

5.13

Kommissionens meddelelse nævner muligheder, som kræver fuld politisk opbakning. I den henseende lader opstarten af en europæisk rumbaseret overvågningskapacitet med høj opløsning, der etablerer afløserne for Helios, RadarSat mm., til at være et vigtigt initiativ. Et nøgleelement i den forbindelse er kombinationen af den samlede ekspertise i medlemsstaterne, ESA og Det Fælles Forskningscenter, herunder de finansielle ressourcer. Intet europæisk land kan løfte denne opgave alene.

| 5.14 | Forsvarsprojekter skal knyttes til EU's F&U-programmer, når det er hensigtsmæssigt. Det syvende rammeprogram er allerede inddraget i projekter med dobbelt anvendelse. En merværdi består i, at programmet begunstiger grænseoverskridende projekter. EØSU opfordrer til, at der på mere systematisk vis tages højde for teknologier med dobbelt anvendelse i Horisont 2020. |
| --- | --- |

5.14

Forsvarsprojekter skal knyttes til EU's F&U-programmer, når det er hensigtsmæssigt. Det syvende rammeprogram er allerede inddraget i projekter med dobbelt anvendelse. En merværdi består i, at programmet begunstiger grænseoverskridende projekter. EØSU opfordrer til, at der på mere systematisk vis tages højde for teknologier med dobbelt anvendelse i Horisont 2020.

| 5.15 | Det er afgørende, at industripolitikken på forsvarsområdet også ser på kløften mellem de vigtigste producentlande og de øvrige. Deltagelse af industri fra alle lande skal fremmes aktivt med det formål at få politisk og økonomisk opbakning fra så mange lande som muligt. På den måde kan spørgsmålet om udligning, der sædvanligvis giver anledning til en intensiv debat og kritik, gradvist tages af dagsordenen. Disse elementer bør blive en integreret del af en overordnet europæisk forsvarsstrategi. |
| --- | --- |

5.15

Det er afgørende, at industripolitikken på forsvarsområdet også ser på kløften mellem de vigtigste producentlande og de øvrige. Deltagelse af industri fra alle lande skal fremmes aktivt med det formål at få politisk og økonomisk opbakning fra så mange lande som muligt. På den måde kan spørgsmålet om udligning, der sædvanligvis giver anledning til en intensiv debat og kritik, gradvist tages af dagsordenen. Disse elementer bør blive en integreret del af en overordnet europæisk forsvarsstrategi.

| 5.16 | EØSU fremhæver det ømtålelige spørgsmål om køb af "lagervarer" uden for EU. Sådanne politikker må genovervejes inden for rammerne af en europæisk forsvarsstrategi. Dette afgørende og yderst komplicerede spørgsmål skal behandles på højeste niveau. |
| --- | --- |

5.16

EØSU fremhæver det ømtålelige spørgsmål om køb af "lagervarer" uden for EU. Sådanne politikker må genovervejes inden for rammerne af en europæisk forsvarsstrategi. Dette afgørende og yderst komplicerede spørgsmål skal behandles på højeste niveau.

| 5.17 | En hensigtsmæssigt forvaltet europæisk forsvarssektor skaber langt bedre muligheder for et afbalanceret internationalt samarbejde med især USA. Set i lyset af at USA beskytter sine strategiske interesser, opfordrer EØSU til at anstille indgående betragtninger over forsvarssektoren som en exceptionel sektor på begge sider af Atlanten under forhandlingerne om den kommende frihandelsaftale. |
| --- | --- |

5.17

En hensigtsmæssigt forvaltet europæisk forsvarssektor skaber langt bedre muligheder for et afbalanceret internationalt samarbejde med især USA. Set i lyset af at USA beskytter sine strategiske interesser, opfordrer EØSU til at anstille indgående betragtninger over forsvarssektoren som en exceptionel sektor på begge sider af Atlanten under forhandlingerne om den kommende frihandelsaftale.

| 5.18 | Under denne ramme skal det ligeledes sikres, at der fortsat vil blive leveret kritiske og afgørende reservedele af amerikansk oprindelse til den europæiske værdikæde. En fælles europæisk holdning vil også lette forhandlingerne med tredjelande om leveringen af kritiske råmaterialer. |
| --- | --- |

5.18

Under denne ramme skal det ligeledes sikres, at der fortsat vil blive leveret kritiske og afgørende reservedele af amerikansk oprindelse til den europæiske værdikæde. En fælles europæisk holdning vil også lette forhandlingerne med tredjelande om leveringen af kritiske råmaterialer.

| 5.19 | Samtidig skal europæiske intellektuelle ejendomsrettigheder sikres på behørig vis i forbindelse med eksport til tredjelande. |
| --- | --- |

5.19

Samtidig skal europæiske intellektuelle ejendomsrettigheder sikres på behørig vis i forbindelse med eksport til tredjelande.

| 5.20 | Et vellykket samarbejde mellem industrier fra forskellige lande bør ikke undermineres af ensidige afgørelser i medlemsstaterne om eksportkontrol, der ville resultere i en forskellig anvendelse af kriterierne for eksportkontrol set i relation til den fælles holdning og forskelle i de nationale kriterier. |
| --- | --- |

5.20

Et vellykket samarbejde mellem industrier fra forskellige lande bør ikke undermineres af ensidige afgørelser i medlemsstaterne om eksportkontrol, der ville resultere i en forskellig anvendelse af kriterierne for eksportkontrol set i relation til den fælles holdning og forskelle i de nationale kriterier.

6.   Kommissionens tiltag

| 6.1 | EØSU er stort set enig i Kommissionens forslag til tiltag. Det ser tiltagene som væsentlige fremskridt. Vedrørende enkelte emner ønsker udvalget at fremsætte følgende bemærkninger. |
| --- | --- |

6.1

EØSU er stort set enig i Kommissionens forslag til tiltag. Det ser tiltagene som væsentlige fremskridt. Vedrørende enkelte emner ønsker udvalget at fremsætte følgende bemærkninger.

| 6.2 | Det er yderst vigtigt at samarbejde med EDA. EØSU anser et koordineret og integreret samarbejde mellem Kommissionen og EDA, som foreslået i forskellige planlagte tiltag i meddelelsen, for at være en nødvendig betingelse for fremskridt og gode resultater. EØSU fremhæver ligeledes styrkelsen af kapaciteter med dobbelt anvendelse såsom kapaciteter inden for lufttransport. |
| --- | --- |

6.2

Det er yderst vigtigt at samarbejde med EDA. EØSU anser et koordineret og integreret samarbejde mellem Kommissionen og EDA, som foreslået i forskellige planlagte tiltag i meddelelsen, for at være en nødvendig betingelse for fremskridt og gode resultater. EØSU fremhæver ligeledes styrkelsen af kapaciteter med dobbelt anvendelse såsom kapaciteter inden for lufttransport.

| 6.3 | EØSU fremhæver, at EDA har behov for et mere solidt finansielt grundlag og medlemsstaternes fulde opbakning, hvis det skal realisere sit potentiale fuldt ud. Det bør tildeles en mere fremtrædende rolle inden for forsvarsplanlægning til støtte for medlemsstaterne. |
| --- | --- |

6.3

EØSU fremhæver, at EDA har behov for et mere solidt finansielt grundlag og medlemsstaternes fulde opbakning, hvis det skal realisere sit potentiale fuldt ud. Det bør tildeles en mere fremtrædende rolle inden for forsvarsplanlægning til støtte for medlemsstaterne.

| 6.4 | EØSU støtter i høj grad Kommissionens forslag vedrørende standarder og certificering, som vil bidrage til grænseoverskridende samarbejde i industrien samt regional specialisering og ekspertisenetværk. Udvalget støtter synergieffekter mellem EDA og Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA), navnlig hvad angår certificering. |
| --- | --- |

6.4

EØSU støtter i høj grad Kommissionens forslag vedrørende standarder og certificering, som vil bidrage til grænseoverskridende samarbejde i industrien samt regional specialisering og ekspertisenetværk. Udvalget støtter synergieffekter mellem EDA og Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA), navnlig hvad angår certificering.

| 6.5 | SMV'er, også i et samspil med store virksomheder, er yderst vigtige for innovation og produktion i det europæiske forsvar. Til støtte for de foreslåede tiltag understreger EØSU behovet for åbne netværk. Mindre, men mere målrettede, (europæiske) projekter kan skabe nye muligheder. |
| --- | --- |

6.5

SMV'er, også i et samspil med store virksomheder, er yderst vigtige for innovation og produktion i det europæiske forsvar. Til støtte for de foreslåede tiltag understreger EØSU behovet for åbne netværk. Mindre, men mere målrettede, (europæiske) projekter kan skabe nye muligheder.

| 6.6 | Inddragelsen af en bred vifte af SMV'er i hele Europa vil også bidrage til at involvere så mange lande som muligt. Deres engagement kan ligeledes ses som en mulighed for at kompensere lande, der går fra at købe "lagervarer" til europæiske produkter. |
| --- | --- |

6.6

Inddragelsen af en bred vifte af SMV'er i hele Europa vil også bidrage til at involvere så mange lande som muligt. Deres engagement kan ligeledes ses som en mulighed for at kompensere lande, der går fra at købe "lagervarer" til europæiske produkter.

| 6.7 | EØSU støtter helhjertet Kommissionens planlagte tiltag vedrørende kvalifikationer, som spiller en afgørende rolle. Det bifalder i høj grad positive bidrag fra Den Europæiske Socialfond og strukturfondene og sætter pris på EDA's indsats for at skærpe medlemsstaternes opmærksomhed om behovet for at støtte udviklingen af konkrete projekter på disse områder. |
| --- | --- |

6.7

EØSU støtter helhjertet Kommissionens planlagte tiltag vedrørende kvalifikationer, som spiller en afgørende rolle. Det bifalder i høj grad positive bidrag fra Den Europæiske Socialfond og strukturfondene og sætter pris på EDA's indsats for at skærpe medlemsstaternes opmærksomhed om behovet for at støtte udviklingen af konkrete projekter på disse områder.

| 6.8 | EØSU bekræfter sin ubetingede støtte til Kommissionens tiltag vedrørende en aktiv udnyttelse af teknologier med dobbelt anvendelse. |
| --- | --- |

6.8

EØSU bekræfter sin ubetingede støtte til Kommissionens tiltag vedrørende en aktiv udnyttelse af teknologier med dobbelt anvendelse.

| 6.9 | EØSU fremhæver den potentielt positive relation mellem rum- og forsvarspolitikken, hvad angår eksisterende og nyudviklede projekter (19). |
| --- | --- |

6.9

EØSU fremhæver den potentielt positive relation mellem rum- og forsvarspolitikken, hvad angår eksisterende og nyudviklede projekter (19).

| 6.10 | EØSU støtter de foreslåede tiltag vedrørende energi. De vil også inddrage et stigende antal SMV'er. |
| --- | --- |

6.10

EØSU støtter de foreslåede tiltag vedrørende energi. De vil også inddrage et stigende antal SMV'er.

| 6.11 | Den internationale dimension er yderst vigtig, og det samme gælder for den planlagte meddelelse om den langsigtede vision for EU's strategiske udførselskontrol. EØSU fremhæver, at de eksterne industrielle relationer kun kan få succes, hvis der eksisterer et reelt indre marked. |
| --- | --- |

6.11

Den internationale dimension er yderst vigtig, og det samme gælder for den planlagte meddelelse om den langsigtede vision for EU's strategiske udførselskontrol. EØSU fremhæver, at de eksterne industrielle relationer kun kan få succes, hvis der eksisterer et reelt indre marked.

| 6.12 | Endelig bakker EØSU fuldt og helt op om de samlede strategiske overvejelser i meddelelsens kapitel 9.2. |
| --- | --- |

6.12

Endelig bakker EØSU fuldt og helt op om de samlede strategiske overvejelser i meddelelsens kapitel 9.2.

Bruxelles, den 17. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektor, COM(2013) 542 final.

1

(2)  Dette dokument er endnu ikke offentliggjort. Der foreligger en foreløbig stillingtagen fra den højtstående repræsentant.

2

(3)  EUT C 299 af 4.10.2012, s. 17.

3

(4)  EUT C 299 af 4.10.2012, s. 17.

4

(5)  Jf. artikel 42 i EUF-traktaten.

5

(6)  I den henseende er et glimrende eksempel fra den civile industri den vellykkede og dynamiske udvikling af Airbus.

6

(7)  Jf. EDA Defence data 2011.

7

(8)  Kilde: EDA, januar 2012.

8

(9)  Strategic Defence and Security Review, UK, oktober 2010. Livre Blanc sur la Défense et la sécurité nationale, Frankrig, maj 2013.

9

(10)  Den franske forsvarsminister, Jean-Yves Le Drian, var meget åben om konsekvenserne af disse nedskæringer i sin skarpe tale til Ecole militaire i Paris den 29. april i år.

10

(11)  Ibid. pkt. 1.2.

11

(12)  ASD Annual Report 2012 (ASD = AeroSpace and Defence Industries Association of Europe).

12

(13)  Jf. også "Twelve demands for a sustainable industrial policy", IndustriAll Europe Executive Committee, 12.-13. juni 2013.

13

(14)  Kommissionens meddelelse om industripolitik (COM(2012) 582 final) og EØSU's udtalelse om denne meddelelse.

14

(15)  Forsvarspakken, 2007.

15

(16)  Direktiverne 2009/43/EF (EUT L 146 af 10.6.2009) om overførsel af forsvarsprodukter og 2009/81/EF (EUT L 216 af 20.8.2009) om tildeling af kontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet. Forsvarspakken omfattede også meddelelsen "En strategi for en styrket og mere konkurrencedygtig europæisk forsvarsindustri", COM(2007) 764 af 5.12.2007.

16

(17)  Jf. fodnote 1.

17

(18)  I tråd med mange dokumenter. Jf. også EUT C 299 af 4.10.2012, s. 17.

18

(19)  Jf. EØSU's udtalelse om rummet, september 2013.

19

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/132 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/132

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Energiteknologier og innovation«

COM(2013) 253 final

2014/C 67/26

Ordfører: Gerd WOLF

Medordfører: Pierre-Jean COULON

Kommissionen besluttede den 2. maj 2013 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget – Energiteknologier og innovation"

COM(2013) 253 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som vedtog sin udtalelse den 30. september 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013 (mødet den 16. oktober 2013) følgende udtalelse med 117 stemmer for, 1 imod og 4 hverken for eller imod:

1.   Resumé

| 1.1 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) støtter de foranstaltninger, som Kommissionen påtænker at iværksætte. |
| --- | --- |

1.1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) støtter de foranstaltninger, som Kommissionen påtænker at iværksætte.

| 1.2 | EØSU understreger sin opbakning til et europæisk energifællesskab og en europæisk energidialog. |
| --- | --- |

1.2

EØSU understreger sin opbakning til et europæisk energifællesskab og en europæisk energidialog.

| 1.3 | Udvalget bakker op om målsætningen om en fælles, koordineret, sammenhængende og samarbejdsbaseret strategi for energipolitikkens aktører. |
| --- | --- |

1.3

Udvalget bakker op om målsætningen om en fælles, koordineret, sammenhængende og samarbejdsbaseret strategi for energipolitikkens aktører.

| 1.4 | EØSU mener, at man for enhver pris bør undgå alle former for bureaukratisk rigiditet, risikoaversion og markedsforvridninger i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltningerne. Man bør fremme drivkræfter, der skaber nye ideer og koncepter. |
| --- | --- |

1.4

EØSU mener, at man for enhver pris bør undgå alle former for bureaukratisk rigiditet, risikoaversion og markedsforvridninger i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltningerne. Man bør fremme drivkræfter, der skaber nye ideer og koncepter.

| 1.5 | Den vigtigste opgave er den teknisk-videnskabelige udvikling af teknologi og innovation på energiområdet. Det gælder især videreførelsen og videreudviklingen af den strategiske energiteknologiplan for EU (SET) i finansieringsperioden 2014-2020. |
| --- | --- |

1.5

Den vigtigste opgave er den teknisk-videnskabelige udvikling af teknologi og innovation på energiområdet. Det gælder især videreførelsen og videreudviklingen af den strategiske energiteknologiplan for EU (SET) i finansieringsperioden 2014-2020.

| 1.6 | Gennem passende redskaber skal man sikre den bedst mulige balance mellem på den ene side nøje planlagt projektudvikling og på den anden side åbenhed over for mange forskellige nye metoder samt deres indbyrdes konkurrence. |
| --- | --- |

1.6

Gennem passende redskaber skal man sikre den bedst mulige balance mellem på den ene side nøje planlagt projektudvikling og på den anden side åbenhed over for mange forskellige nye metoder samt deres indbyrdes konkurrence.

| 1.7 | Den enorme opgave, vi står over for, kan kun løses på lang sigt, hvis vi udnytter erfaringerne med og samspillet mellem et bredt spektrum af muligheder og koncepter og et tilsvarende bredt energimix. |
| --- | --- |

1.7

Den enorme opgave, vi står over for, kan kun løses på lang sigt, hvis vi udnytter erfaringerne med og samspillet mellem et bredt spektrum af muligheder og koncepter og et tilsvarende bredt energimix.

| 1.8 | Den forventede mangel på midler i FoU-budgettet i Horisont 2020 samt i medlemsstaternes FoU-budgetter gør det så meget desto vigtigere at udnytte EU's strukturfonde, Den Europæiske Investeringsfond og indtægterne fra EU's emissionshandelssystem og især også at styre den frie markedsøkonomis investeringspotentiale hen mod denne enorme udfordring. |
| --- | --- |

1.8

Den forventede mangel på midler i FoU-budgettet i Horisont 2020 samt i medlemsstaternes FoU-budgetter gør det så meget desto vigtigere at udnytte EU's strukturfonde, Den Europæiske Investeringsfond og indtægterne fra EU's emissionshandelssystem og især også at styre den frie markedsøkonomis investeringspotentiale hen mod denne enorme udfordring.

| 1.9 | Offentlige midler til forskning og udvikling skal investeres der, hvor forskningsmålene kræver det, men hvor der ikke kan forventes så store investeringer fra industriens side (jf. punkt 3.20). |
| --- | --- |

1.9

Offentlige midler til forskning og udvikling skal investeres der, hvor forskningsmålene kræver det, men hvor der ikke kan forventes så store investeringer fra industriens side (jf. punkt 3.20).

2.   Resumé af Kommissionens meddelelse

| 2.1 | På baggrund af de udfordringer, vi vil stå overfor i tiden frem til 2020 og derefter fremlægger Kommissionen – som en integreret bestanddel af energipolitikken – sin strategi for at skabe ny teknologi og innovation. |
| --- | --- |

2.1

På baggrund af de udfordringer, vi vil stå overfor i tiden frem til 2020 og derefter fremlægger Kommissionen – som en integreret bestanddel af energipolitikken – sin strategi for at skabe ny teknologi og innovation.

| 2.2 | Med henblik på dette agter Kommissionen:






  — | at udarbejde en integreret køreplan inden for rammerne af SET inden udgangen af 2013, |
| --- | --- | --- |

2.2

Med henblik på dette agter Kommissionen:

—

at udarbejde en integreret køreplan inden for rammerne af SET inden udgangen af 2013,

| — | at udvikle en handlingsplan for investeringer i samarbejde med medlemsstaterne, |
| --- | --- |

—

at udvikle en handlingsplan for investeringer i samarbejde med medlemsstaterne,

| — | at styrke indberetningssystemet i samarbejde med medlemsstaterne, |
| --- | --- |

—

at styrke indberetningssystemet i samarbejde med medlemsstaterne,

| — | at opfordre de europæiske teknologiplatforme til at tilpasse deres mandat, struktur og deltagelse til den integrerede køreplan og |
| --- | --- |

—

at opfordre de europæiske teknologiplatforme til at tilpasse deres mandat, struktur og deltagelse til den integrerede køreplan og

| — | at oprette en koordineringsstruktur under SET-planens styringsgruppe. |
| --- | --- |

—

at oprette en koordineringsstruktur under SET-planens styringsgruppe.

| 2.3 | Med dette for øje opfordrer Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet til:






  — | at bekræfte deres støtte til SET, |
| --- | --- | --- |

2.3

Med dette for øje opfordrer Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet til:

—

at bekræfte deres støtte til SET,

| — | at tilslutte sig de foreslåede centrale principper og udviklinger samt |
| --- | --- |

—

at tilslutte sig de foreslåede centrale principper og udviklinger samt

| — | at støtte tilpasningen af ressourcer på EU-plan, nationalt og regionalt plan og private kilder til dette. |
| --- | --- |

—

at støtte tilpasningen af ressourcer på EU-plan, nationalt og regionalt plan og private kilder til dette.

| 2.4 | Desuden opfordrer Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet til:






  — | at øge koordineringen af deres forsknings- og innovationsprogrammer på energiområdet, at bruge midler fra EU's strukturfonde, Den Europæiske Investeringsfond og indtægterne fra EU's emissionshandelssystem med henblik herpå samt i større omfang at integrere de enkelte nationale og regionale programmer via den europæiske energiforskningsalliance, |
| --- | --- | --- |

2.4

Desuden opfordrer Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet til:

—

at øge koordineringen af deres forsknings- og innovationsprogrammer på energiområdet, at bruge midler fra EU's strukturfonde, Den Europæiske Investeringsfond og indtægterne fra EU's emissionshandelssystem med henblik herpå samt i større omfang at integrere de enkelte nationale og regionale programmer via den europæiske energiforskningsalliance,

| — | at øge samarbejdet i form af fælles aktioner og klynger og |
| --- | --- |

—

at øge samarbejdet i form af fælles aktioner og klynger og

| — | at støtte en hurtigere markedsintroduktion af bæredygtige energiteknologier. |
| --- | --- |

—

at støtte en hurtigere markedsintroduktion af bæredygtige energiteknologier.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | Udvalget har i adskillige udtalelser gjort opmærksom på den enorme opgave, det er at sikre Europa en bæredygtig, sikker, klimavenlig og økonomisk acceptabel energiforsyning i lyset af det stigende globale energibehov, den vanskelige ressourcesituation og klimaproblematikken. |
| --- | --- |

3.1

Udvalget har i adskillige udtalelser gjort opmærksom på den enorme opgave, det er at sikre Europa en bæredygtig, sikker, klimavenlig og økonomisk acceptabel energiforsyning i lyset af det stigende globale energibehov, den vanskelige ressourcesituation og klimaproblematikken.

| 3.2 | Udvalget betragter nærværende udtalelse som endnu en vigtig etape på den lange vej mod målet og giver følgelig sin fulde støtte til Kommissionens planlagte foranstaltninger. |
| --- | --- |

3.2

Udvalget betragter nærværende udtalelse som endnu en vigtig etape på den lange vej mod målet og giver følgelig sin fulde støtte til Kommissionens planlagte foranstaltninger.

| 3.3 | Det er nødvendigt med en fælles, koordineret og samarbejdsbaseret strategi for alle de berørte aktører, navnlig






  — | Det Europæiske Råd |
| --- | --- | --- |

3.3

Det er nødvendigt med en fælles, koordineret og samarbejdsbaseret strategi for alle de berørte aktører, navnlig

—

Det Europæiske Råd

| — | Europa-Parlamentet |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentet

| — | Kommissionen og dennes forskellige politikområder |
| --- | --- |

—

Kommissionen og dennes forskellige politikområder

| — | medlemsstaterne og deres organer |
| --- | --- |

—

medlemsstaterne og deres organer

| — | de lokale og regionale myndigheder |
| --- | --- |

—

de lokale og regionale myndigheder

| — | industrien, herunder SMV'er |
| --- | --- |

—

industrien, herunder SMV'er

| — | forskningsorganisationer og universiteter |
| --- | --- |

—

forskningsorganisationer og universiteter

| — | politiske partier, repræsentanter for civilsamfundet, arbejdsmarkedets partnere og borgerne |
| --- | --- |

—

politiske partier, repræsentanter for civilsamfundet, arbejdsmarkedets partnere og borgerne

for at målet kan nås i det hele taget, og at det kan lade sig gøre inden for rimelighedens rammer.

| 3.4 | Udvalget mener, at dette vil være tilfældet for Kommissionens påtænkte foranstaltninger og støtter dem derfor fuldt og helt. Samtidig anbefaler udvalget, at man i hele denne proces også altid tager hensyn til den internationale situation og samarbejder med de tilsvarende programmer i tredjelande. |
| --- | --- |

3.4

Udvalget mener, at dette vil være tilfældet for Kommissionens påtænkte foranstaltninger og støtter dem derfor fuldt og helt. Samtidig anbefaler udvalget, at man i hele denne proces også altid tager hensyn til den internationale situation og samarbejder med de tilsvarende programmer i tredjelande.

| 3.5 | Udvalget understreger sin opbakning til et europæisk energifællesskab (1), som er den nødvendige ramme for at nå disse mål på den mest effektive måde. Udvalget fremhæver ligeledes sin tilslutning til den europæiske energidialog (2) for at inddrage borgerne i beslutningsprocessen og indsatsområderne som interessenter og aktører i civilsamfundet. |
| --- | --- |

3.5

Udvalget understreger sin opbakning til et europæisk energifællesskab (1), som er den nødvendige ramme for at nå disse mål på den mest effektive måde. Udvalget fremhæver ligeledes sin tilslutning til den europæiske energidialog (2) for at inddrage borgerne i beslutningsprocessen og indsatsområderne som interessenter og aktører i civilsamfundet.

| 3.6 | Det kræver imidlertid optimal information og gennemsigtighed omkring de forskellige muligheder, deres udviklingsniveau, chancer, risici, omkostninger og følgevirkninger (3). |
| --- | --- |

3.6

Det kræver imidlertid optimal information og gennemsigtighed omkring de forskellige muligheder, deres udviklingsniveau, chancer, risici, omkostninger og følgevirkninger (3).

| 3.7 | Selv om de foranstaltninger og forudsætninger, som Kommissionen foreslår og som udvalget støtter, er nødvendige, så indebærer gennemførelsen af dem imidlertid også nogle potentielle problemer eller konflikter, som for enhver pris bør undgås. |
| --- | --- |

3.7

Selv om de foranstaltninger og forudsætninger, som Kommissionen foreslår og som udvalget støtter, er nødvendige, så indebærer gennemførelsen af dem imidlertid også nogle potentielle problemer eller konflikter, som for enhver pris bør undgås.

| 3.8 | Det gælder bl.a. tendensen til en alt for centralistisk, træg og planøkonomisk procedure, som er karakteriseret af overregulering og formelt bureaukrati. |
| --- | --- |

3.8

Det gælder bl.a. tendensen til en alt for centralistisk, træg og planøkonomisk procedure, som er karakteriseret af overregulering og formelt bureaukrati.

| 3.9 | Udvalget advarer mod risikoen for administrativ træghed, ineffektivitet og bureaukrati og henviser bl.a. til sin udtalelse om "Forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning" (4). Udvalget bifalder Kommissionens indsats på dette område og anbefaler derfor stærkt, at man følger samme strategi også i denne sammenhæng. |
| --- | --- |

3.9

Udvalget advarer mod risikoen for administrativ træghed, ineffektivitet og bureaukrati og henviser bl.a. til sin udtalelse om "Forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning" (4). Udvalget bifalder Kommissionens indsats på dette område og anbefaler derfor stærkt, at man følger samme strategi også i denne sammenhæng.

| 3.10 | Der kan imidlertid opstå yderligere problemer, fordi de institutioner, der yder og modtager støtte samt deres interessenter har en tendens til risikoskyhed. Det kan medføre, at man fortrinsvist yder støtte til allerede velkendte teknologier. Dette fænomen forstærkes yderligere af, at de beslutningstagende organer ofte mangler erfarne og anerkendte eksperter på de berørte fagområder. |
| --- | --- |

3.10

Der kan imidlertid opstå yderligere problemer, fordi de institutioner, der yder og modtager støtte samt deres interessenter har en tendens til risikoskyhed. Det kan medføre, at man fortrinsvist yder støtte til allerede velkendte teknologier. Dette fænomen forstærkes yderligere af, at de beslutningstagende organer ofte mangler erfarne og anerkendte eksperter på de berørte fagområder.

| 3.11 | En strategi, som er nøje planlagt på forhånd, er imidlertid i bedste fald hensigtsmæssig i de tilfælde, hvor der allerede findes et tilstrækkeligt vidensmæssigt og teknisk grundlag, hvor man altså kan definere de videre foranstaltninger klart og forudse de næste skridt, så yderligere ændringer eller innovation ikke bare er overflødige, men decideret uønskede. |
| --- | --- |

3.11

En strategi, som er nøje planlagt på forhånd, er imidlertid i bedste fald hensigtsmæssig i de tilfælde, hvor der allerede findes et tilstrækkeligt vidensmæssigt og teknisk grundlag, hvor man altså kan definere de videre foranstaltninger klart og forudse de næste skridt, så yderligere ændringer eller innovation ikke bare er overflødige, men decideret uønskede.

| 3.12 | Dette er ifølge Kommissionen netop ikke tilfældet på energiteknologiområdet, hvilket udvalget er helt enigt i:
  "EU skal have en stærk og dynamisk strategi for teknologi og innovation".
  Denne skal sikre, at også teknologier, der er forbundet med høj udviklingsrisiko støttes aktivt, hvis deres potentiale er lovende. |
| --- | --- |

3.12

Dette er ifølge Kommissionen netop ikke tilfældet på energiteknologiområdet, hvilket udvalget er helt enigt i:
  "EU skal have en stærk og dynamisk strategi for teknologi og innovation".
  Denne skal sikre, at også teknologier, der er forbundet med høj udviklingsrisiko støttes aktivt, hvis deres potentiale er lovende.

| 3.13 | Det betyder, at de samarbejdsstrategier og -politikker, der skitseres i punkt 3.3, skal gennemføres i hele EU med henblik på at mobilisere og koordinere fælles kræfter. Samtidig skal man dog sikre, at der er en lang række forskellige tilgange og systemmetoder, samt at der hersker åbenhed over for innovative koncepter og regionale forhold; man skal med andre ord stimulere udviklingen med trial-and-error-ideer samt give plads til og fremme konkurrence. |
| --- | --- |

3.13

Det betyder, at de samarbejdsstrategier og -politikker, der skitseres i punkt 3.3, skal gennemføres i hele EU med henblik på at mobilisere og koordinere fælles kræfter. Samtidig skal man dog sikre, at der er en lang række forskellige tilgange og systemmetoder, samt at der hersker åbenhed over for innovative koncepter og regionale forhold; man skal med andre ord stimulere udviklingen med trial-and-error-ideer samt give plads til og fremme konkurrence.

| 3.14 | Dette krav skal således supplere tilpasnings- og koordineringsforanstaltningerne. Med det for øje skal man med passende redskaber udtrykkeligt sikre en ordentlig balance mellem nøje planlagt projektudvikling på den ene side og åbenhed over for en række nye metoder på den anden side. Derfor er udvalget enigt med Kommissionen i, at der skal skabes egnede rammebetingelser med dette for øje, der giver fleksibilitet, innovation, risikovillighed samt nye forskningsområder. Det kræver specifikke instrumenter og styringsstrukturer. |
| --- | --- |

3.14

Dette krav skal således supplere tilpasnings- og koordineringsforanstaltningerne. Med det for øje skal man med passende redskaber udtrykkeligt sikre en ordentlig balance mellem nøje planlagt projektudvikling på den ene side og åbenhed over for en række nye metoder på den anden side. Derfor er udvalget enigt med Kommissionen i, at der skal skabes egnede rammebetingelser med dette for øje, der giver fleksibilitet, innovation, risikovillighed samt nye forskningsområder. Det kræver specifikke instrumenter og styringsstrukturer.

| 3.15 | Dette gælder frem for alt også støtten til innovationsbaserede projekter i industrien. Der findes nemlig adskillige eksempler på, at netop de allervigtigste innovationer ikke er udgået fra de dominerende industrisektorer på markedet, men er kommet "udefra", f.eks. fra SMV'er. Med en statslig innovationspolitik, der lægger hovedvægten på at fremme nationale flagskibe, risikerer man at fejlbedømme den tekniske udvikling og undervurdere dens betydning. Flyvemaskinen blev netop ikke opfundet af jernbaneindustrien eller skibsindustrien. Eller – som andre har påpeget tidligere – det elektriske lys er ikke en videreudvikling af stearinlyset. Man bør med andre ord ikke favorisere "stearinlysbranchen", når støtten fordeles, men holde udkig efter drivkræfter bag nye ideer og koncepter og støtte dem i særlig grad. |
| --- | --- |

3.15

Dette gælder frem for alt også støtten til innovationsbaserede projekter i industrien. Der findes nemlig adskillige eksempler på, at netop de allervigtigste innovationer ikke er udgået fra de dominerende industrisektorer på markedet, men er kommet "udefra", f.eks. fra SMV'er. Med en statslig innovationspolitik, der lægger hovedvægten på at fremme nationale flagskibe, risikerer man at fejlbedømme den tekniske udvikling og undervurdere dens betydning. Flyvemaskinen blev netop ikke opfundet af jernbaneindustrien eller skibsindustrien. Eller – som andre har påpeget tidligere – det elektriske lys er ikke en videreudvikling af stearinlyset. Man bør med andre ord ikke favorisere "stearinlysbranchen", når støtten fordeles, men holde udkig efter drivkræfter bag nye ideer og koncepter og støtte dem i særlig grad.

| 3.16 | Kommissionens forslag rummer imidlertid endnu et potentielt spændingsfelt mellem innovation og markedsintroduktion. På den ene side giver innovation kun resultater, hvis den kan klare sig på markedet og overleve de almindelige startvanskeligheder, der ofte opstår. Støtte til markedsintroduktion (jf. punkt 3.26) eller endda påtvungne tariffer (f.eks. indfødningslovgivning) kan være yderst effektive i den forbindelse, men kan også give markedsforvridninger på lang sigt, hvilket sker på bekostning af bedre løsninger. Netop erfaringerne med indfødningsordninger viser, hvor vanskeligt det er at rette op på fejludviklinger, når først de er opstået. Dermed forhindrer man, at der skabes bedre løsninger og vigtigere foranstaltninger. Man bør altså kun yde støtte til markedsintroduktion af nye teknologier, indtil de har opnået en fornuftig markedsandel. |
| --- | --- |

3.16

Kommissionens forslag rummer imidlertid endnu et potentielt spændingsfelt mellem innovation og markedsintroduktion. På den ene side giver innovation kun resultater, hvis den kan klare sig på markedet og overleve de almindelige startvanskeligheder, der ofte opstår. Støtte til markedsintroduktion (jf. punkt 3.26) eller endda påtvungne tariffer (f.eks. indfødningslovgivning) kan være yderst effektive i den forbindelse, men kan også give markedsforvridninger på lang sigt, hvilket sker på bekostning af bedre løsninger. Netop erfaringerne med indfødningsordninger viser, hvor vanskeligt det er at rette op på fejludviklinger, når først de er opstået. Dermed forhindrer man, at der skabes bedre løsninger og vigtigere foranstaltninger. Man bør altså kun yde støtte til markedsintroduktion af nye teknologier, indtil de har opnået en fornuftig markedsandel.

| 3.17 | Udvalget efterlyser derfor en grundig analyse af problematikken. De potentielle støtteinstrumenter til markedsintroduktion bør så absolut udgøre en stabil og pålidelig ramme for investeringer, men samtidig bør man sikre – f.eks. ved at udstyre dem med tilstrækkelig forhåndsintegreret degression – at man undgår de førnævnte markeds- og innovationsfjendtlige ulemper (jf. også punkt 3.25 og punkt 3.26). |
| --- | --- |

3.17

Udvalget efterlyser derfor en grundig analyse af problematikken. De potentielle støtteinstrumenter til markedsintroduktion bør så absolut udgøre en stabil og pålidelig ramme for investeringer, men samtidig bør man sikre – f.eks. ved at udstyre dem med tilstrækkelig forhåndsintegreret degression – at man undgår de førnævnte markeds- og innovationsfjendtlige ulemper (jf. også punkt 3.25 og punkt 3.26).

| 3.18 | Den vigtigste opgave på energiområdet er efter Kommissionens og udvalgets mening dog teknisk-videnskabelig udvikling af teknologi og innovation på energiområdet. Det drejer sig altså om samspillet og spændingsfeltet mellem grundforskning, udvikling, demonstration og innovation med henblik på en vellykket markedsintroduktion af de teknikker, processer og organisationsformer, som er nødvendige forudsætninger for omstillingen af vores nuværende energiforsyning i overensstemmelse med energikøreplanen 2050 og derefter, men som stadig står hen i det uvisse. |
| --- | --- |

3.18

Den vigtigste opgave på energiområdet er efter Kommissionens og udvalgets mening dog teknisk-videnskabelig udvikling af teknologi og innovation på energiområdet. Det drejer sig altså om samspillet og spændingsfeltet mellem grundforskning, udvikling, demonstration og innovation med henblik på en vellykket markedsintroduktion af de teknikker, processer og organisationsformer, som er nødvendige forudsætninger for omstillingen af vores nuværende energiforsyning i overensstemmelse med energikøreplanen 2050 og derefter, men som stadig står hen i det uvisse.

| 3.19 | Det drejer sig især om en hensigtsmæssig videreførelse og videreudvikling af den hidtil yderst vellykkede strategiske energiteknologiplan for EU (SET) (5) i finansieringsperioden 2014-2020. |
| --- | --- |

3.19

Det drejer sig især om en hensigtsmæssig videreførelse og videreudvikling af den hidtil yderst vellykkede strategiske energiteknologiplan for EU (SET) (5) i finansieringsperioden 2014-2020.

| 3.20 | I forbindelse med brugen af offentlige midler – altså de penge (eller obligatoriske afgifter), som stammer fra skatteyderne eller erhvervslivet – er det principielle spørgsmål dog, hvilke mål, disse midler skal eller må finansiere og hvad der skal finansieres af det private erhvervsliv. Udvalget vil i denne sammenhæng ikke komme ind på den juridiske side af sagen, men vil fokusere på de indholdsmæssige og tematiske aspekter. Udvalget mener, at al støtte fra Kommissionens side (som jo finansieres af offentlige midler) skal koncentreres om de opgaver, som ikke umiddelbart er i det private erhvervslivs søgelys. Det skyldes typisk følgende:






  — | en høj udviklingsrisiko, som opvejes af en stor nytteværdi, hvis projektet lykkes, |
| --- | --- | --- |

3.20

I forbindelse med brugen af offentlige midler – altså de penge (eller obligatoriske afgifter), som stammer fra skatteyderne eller erhvervslivet – er det principielle spørgsmål dog, hvilke mål, disse midler skal eller må finansiere og hvad der skal finansieres af det private erhvervsliv. Udvalget vil i denne sammenhæng ikke komme ind på den juridiske side af sagen, men vil fokusere på de indholdsmæssige og tematiske aspekter. Udvalget mener, at al støtte fra Kommissionens side (som jo finansieres af offentlige midler) skal koncentreres om de opgaver, som ikke umiddelbart er i det private erhvervslivs søgelys. Det skyldes typisk følgende:

—

en høj udviklingsrisiko, som opvejes af en stor nytteværdi, hvis projektet lykkes,

| — | meget store omkostninger, som kun kan dækkes ved at sammenlægge bidrag fra en lang række offentlige kilder, |
| --- | --- |

—

meget store omkostninger, som kun kan dækkes ved at sammenlægge bidrag fra en lang række offentlige kilder,

| — | der går for lang tid, inden der kan drages praktisk nytte af projektet, |
| --- | --- |

—

der går for lang tid, inden der kan drages praktisk nytte af projektet,

| — | der er tale om tværgående teknologier eller nøgleteknologier (f.eks. nye materialer), |
| --- | --- |

—

der er tale om tværgående teknologier eller nøgleteknologier (f.eks. nye materialer),

| — | resultatet kan ikke uden videre markedsføres, men har afgørende overordnet social eller miljømæssig betydning. |
| --- | --- |

—

resultatet kan ikke uden videre markedsføres, men har afgørende overordnet social eller miljømæssig betydning.

| 3.21 | Med forbehold af ovennævnte bemærkninger støtter udvalget således også Kommissionens forslag om, "at SET-planen skal fokusere mere på integration af energisystemer, integration af aktiviteter i innovationskæden og øget koordinering af europæiske industriinitiativer (EII'er) og den europæiske energiforskningsalliance for at støtte disse mål" (6). |
| --- | --- |

3.21

Med forbehold af ovennævnte bemærkninger støtter udvalget således også Kommissionens forslag om, "at SET-planen skal fokusere mere på integration af energisystemer, integration af aktiviteter i innovationskæden og øget koordinering af europæiske industriinitiativer (EII'er) og den europæiske energiforskningsalliance for at støtte disse mål" (6).

| 3.22 | Udvalget mener, at en hensigtsmæssig videreudvikling af den europæiske energiforskningsalliance er en vigtig organisatorisk metode til at opnå fælles fodslag og effektivitet i Europa på alle energirelaterede områder, hvilket f.eks. hidtil har været nøglen til succes for den europæiske forskning i fusionsenergi inden for rammerne af de tidligere EURATOM-programmer. Derfor er det vigtigt, at den europæiske energiforskningsalliance får en FoU-orienteret styringsstruktur, hvor man f.eks. behandler de respektive FoU-relevante problemstillinger samlet og sammenlægger den faglige ekspertise i Europa. Hvad sidstnævnte angår, henstiller udvalget endnu engang til, at Kommissionen yder et kvalificeret, fagkyndigt og vægtigt bidrag til beslutningsprocessen og fordelingen af de forskellige midler. |
| --- | --- |

3.22

Udvalget mener, at en hensigtsmæssig videreudvikling af den europæiske energiforskningsalliance er en vigtig organisatorisk metode til at opnå fælles fodslag og effektivitet i Europa på alle energirelaterede områder, hvilket f.eks. hidtil har været nøglen til succes for den europæiske forskning i fusionsenergi inden for rammerne af de tidligere EURATOM-programmer. Derfor er det vigtigt, at den europæiske energiforskningsalliance får en FoU-orienteret styringsstruktur, hvor man f.eks. behandler de respektive FoU-relevante problemstillinger samlet og sammenlægger den faglige ekspertise i Europa. Hvad sidstnævnte angår, henstiller udvalget endnu engang til, at Kommissionen yder et kvalificeret, fagkyndigt og vægtigt bidrag til beslutningsprocessen og fordelingen af de forskellige midler.

| 3.23 | Når det gælder de reelle omkostninger og det budget, Kommissionen stiller til rådighed, gentager udvalget sin skuffelse – som det ofte har givet udtryk for – over, at de midler, der blev øremærket til Horisont 2020 i den finansielle ramme 2014-2020 på ingen måde står mål med opgavernes omfang og problemernes betydning. |
| --- | --- |

3.23

Når det gælder de reelle omkostninger og det budget, Kommissionen stiller til rådighed, gentager udvalget sin skuffelse – som det ofte har givet udtryk for – over, at de midler, der blev øremærket til Horisont 2020 i den finansielle ramme 2014-2020 på ingen måde står mål med opgavernes omfang og problemernes betydning.

| 3.23.1 | Så meget desto vigtigere er det, at man på den ene side udnytter de begrænsede FoU-midler fra Horisont 2020 optimalt (direktiver om offentlige indkøb!), så de fungerer som løftestang og incitament, der skal få medlemsstaterne selv og det private erhvervsliv til at foretage betydeligt større FoU-investeringer. |
| --- | --- |

3.23.1

Så meget desto vigtigere er det, at man på den ene side udnytter de begrænsede FoU-midler fra Horisont 2020 optimalt (direktiver om offentlige indkøb!), så de fungerer som løftestang og incitament, der skal få medlemsstaterne selv og det private erhvervsliv til at foretage betydeligt større FoU-investeringer.

| 3.24 | På den anden side bliver det ikke mindre vigtigt at – som Kommissionen foreslår – finde nye finansieringskilder, dvs. at udnytte EU's strukturfonde og de europæiske investeringsfonde samt de (efterhånden meget begrænsede) indtægter fra EU's emissionshandelssystem, og især også at styre den frie markedsøkonomis investeringspotentiale hen mod denne enorme udfordring. |
| --- | --- |

3.24

På den anden side bliver det ikke mindre vigtigt at – som Kommissionen foreslår – finde nye finansieringskilder, dvs. at udnytte EU's strukturfonde og de europæiske investeringsfonde samt de (efterhånden meget begrænsede) indtægter fra EU's emissionshandelssystem, og især også at styre den frie markedsøkonomis investeringspotentiale hen mod denne enorme udfordring.

| 3.25 | Som udvalget ligeledes allerede flere gange har henstillet, kræver det imidlertid, at man langt om længe får ryddet op i det herskende kaos af nationalt orienterede konkurrencefjendtlige markedsinterventioner og i stedet skabe pålidelige regler, der gælder i hele EU (7), for at give investorerne planlægningssikkerhed og de nødvendige incitamenter. |
| --- | --- |

3.25

Som udvalget ligeledes allerede flere gange har henstillet, kræver det imidlertid, at man langt om længe får ryddet op i det herskende kaos af nationalt orienterede konkurrencefjendtlige markedsinterventioner og i stedet skabe pålidelige regler, der gælder i hele EU (7), for at give investorerne planlægningssikkerhed og de nødvendige incitamenter.

| 3.26 | Et særlig grelt eksempel på innovationsfjendtlig lovgivning er som allerede nævnt konsekvenserne af de såkaldte indfødningsordninger, der findes i nogle medlemsstater, og som medfører, at intermitterende energikilder tildeles for megen støtte. I begyndelsen var den nævnte lovgivning et yderst effektivt instrument til startstøtte og markedsintroduktion, men har efter denne gode begyndelse efterhånden resulteret i en uhensigtsmæssig begunstigelse af nogle modtagere, hvilket delvist har medført et så kraftigt prisfald på elektricitetsmarkedet, at det hverken kan betale sig for virksomhederne at stille reservekapacitet til rådighed og videreudvikle den teknisk, eller at investere i og udvikle den hårdt tiltrængte lagringsteknologi. |
| --- | --- |

3.26

Et særlig grelt eksempel på innovationsfjendtlig lovgivning er som allerede nævnt konsekvenserne af de såkaldte indfødningsordninger, der findes i nogle medlemsstater, og som medfører, at intermitterende energikilder tildeles for megen støtte. I begyndelsen var den nævnte lovgivning et yderst effektivt instrument til startstøtte og markedsintroduktion, men har efter denne gode begyndelse efterhånden resulteret i en uhensigtsmæssig begunstigelse af nogle modtagere, hvilket delvist har medført et så kraftigt prisfald på elektricitetsmarkedet, at det hverken kan betale sig for virksomhederne at stille reservekapacitet til rådighed og videreudvikle den teknisk, eller at investere i og udvikle den hårdt tiltrængte lagringsteknologi.

| 3.26.1 | Det betyder desuden, at der opstår en paradoksal og grotesk situation, hvor slutbrugeren af elektricitet kommer til at betale for den store omkostningsforskel mellem de lave (eller ligefrem negative) markedspriser på den ene side og indfødningstarifferne på den anden side, der ligger langt over det gennemsnitlige markedsniveau. |
| --- | --- |

3.26.1

Det betyder desuden, at der opstår en paradoksal og grotesk situation, hvor slutbrugeren af elektricitet kommer til at betale for den store omkostningsforskel mellem de lave (eller ligefrem negative) markedspriser på den ene side og indfødningstarifferne på den anden side, der ligger langt over det gennemsnitlige markedsniveau.

| 3.26.2 | Det gør forbrugerpriserne for energi urimeligt høje, hvilket ikke kun er et problem for den europæiske økonomi, men også er en af årsagerne til den energifattigdom, som udvalget netop har behandlet i en udtalelse (TEN/516). |
| --- | --- |

3.26.2

Det gør forbrugerpriserne for energi urimeligt høje, hvilket ikke kun er et problem for den europæiske økonomi, men også er en af årsagerne til den energifattigdom, som udvalget netop har behandlet i en udtalelse (TEN/516).

| 3.27 | Med dette eksempel vil vi endnu engang illustrere den komplekse sammenhæng mellem innovation og markedsvilkår. Derfor gentager udvalget sin anbefaling om hurtigst muligt at afhjælpe problemerne for at give de hårdt tiltrængte investeringer i udvikling af innovative teknikker og processer fra det private erhvervslivs side tilstrækkelige incitamenter og en chance for at opnå økonomisk succes. Ellers opnår man det modsatte: selv det mest innovative firma vil, hvis det udsættes for konkurrence fra teknologier, der favoriseres og støttes massivt af staten, opleve tab, uundgåeligt gå konkurs og forsvinde fra markedet. |
| --- | --- |

3.27

Med dette eksempel vil vi endnu engang illustrere den komplekse sammenhæng mellem innovation og markedsvilkår. Derfor gentager udvalget sin anbefaling om hurtigst muligt at afhjælpe problemerne for at give de hårdt tiltrængte investeringer i udvikling af innovative teknikker og processer fra det private erhvervslivs side tilstrækkelige incitamenter og en chance for at opnå økonomisk succes. Ellers opnår man det modsatte: selv det mest innovative firma vil, hvis det udsættes for konkurrence fra teknologier, der favoriseres og støttes massivt af staten, opleve tab, uundgåeligt gå konkurs og forsvinde fra markedet.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1 | Med udgangspunkt i ovenstående bemærkninger støtter udvalget også nøgleprincipperne i Kommissionens meddelelse, navnlig:






  — | merværdi på EU-plan, |
| --- | --- | --- |

4.1

Med udgangspunkt i ovenstående bemærkninger støtter udvalget også nøgleprincipperne i Kommissionens meddelelse, navnlig:

—

merværdi på EU-plan,

| — | fokus på hele energisystemet (produktion, infrastruktur, tjenester), når der fastlægges prioriteter, |
| --- | --- |

—

fokus på hele energisystemet (produktion, infrastruktur, tjenester), når der fastlægges prioriteter,

| — | samling af ressourcerne og brug af en række finansielle instrumenter, |
| --- | --- |

—

samling af ressourcerne og brug af en række finansielle instrumenter,

| — | mulighederne holdes åbne, samtidig med at der fokuseres på de mest lovende teknologier efter 2020. |
| --- | --- |

—

mulighederne holdes åbne, samtidig med at der fokuseres på de mest lovende teknologier efter 2020.

Den enorme opgave, vi står over for, kan nemlig kun løses på lang sigt, hvis vi udnytter erfaringerne med et bredt spektrum af muligheder og koncepter samt samspillet mellem dem i et tilsvarende bredt energimix. Det kræver pragmatisme, realitetssans og tålmodighed.

| 4.2 | Med udgangspunkt i ovenstående bemærkninger støtter udvalget ligeledes de udviklingsmålsætninger, der beskrives i meddelelsen:






  — | udnyttelse af energieffektivitetens fulde potentiale, |
| --- | --- | --- |

4.2

Med udgangspunkt i ovenstående bemærkninger støtter udvalget ligeledes de udviklingsmålsætninger, der beskrives i meddelelsen:

—

udnyttelse af energieffektivitetens fulde potentiale,

| — | konkurrencedygtige løsninger, |
| --- | --- |

—

konkurrencedygtige løsninger,

| — | fremme af innovation i virkelige, markedsdrevne miljøer. |
| --- | --- |

—

fremme af innovation i virkelige, markedsdrevne miljøer.

| 4.3 | I lyset af navnlig de intermitterende vedvarende energikilders svagheder, som er beskrevet i de seneste sonderende udtalelser (8), støtter udvalget Kommissionens hensigt om at lægge større vægt på at udvikle miljøvenlige systemer for grundbelastning eller energiforsyning, som er tilpasset til forbrugernes behov, hvilket ud over vedvarende energikilder som jordvarme bl.a. også omfatter fusionsenergi vha. ITER og det supplerende forskningsprogram. |
| --- | --- |

4.3

I lyset af navnlig de intermitterende vedvarende energikilders svagheder, som er beskrevet i de seneste sonderende udtalelser (8), støtter udvalget Kommissionens hensigt om at lægge større vægt på at udvikle miljøvenlige systemer for grundbelastning eller energiforsyning, som er tilpasset til forbrugernes behov, hvilket ud over vedvarende energikilder som jordvarme bl.a. også omfatter fusionsenergi vha. ITER og det supplerende forskningsprogram.

| 4.4 | På samme måde støtter udvalget fuldt og helt forsknings- og udviklingsindsatsen for udnyttelse af nuklear fission, hvilket ikke uddybes nærmere her, fordi udvalget allerede har deltaget aktivt i en konference om emnet (Symposium: Benefits and limitations of nuclear fission for a low-carbon economy, Bruxelles, februar 2013). |
| --- | --- |

4.4

På samme måde støtter udvalget fuldt og helt forsknings- og udviklingsindsatsen for udnyttelse af nuklear fission, hvilket ikke uddybes nærmere her, fordi udvalget allerede har deltaget aktivt i en konference om emnet (Symposium: Benefits and limitations of nuclear fission for a low-carbon economy, Bruxelles, februar 2013).

| 4.5 | Det omfatter naturligvis også udviklingen af egnede teknikker og processer for CO2-opsamling og -lagring – selv hvis de begrænsede fossile ressourcer dermed opbruges endnu hurtigere – for i første linje hurtigst muligt at opnå en reduktion af CO2-udledningen. |
| --- | --- |

4.5

Det omfatter naturligvis også udviklingen af egnede teknikker og processer for CO2-opsamling og -lagring – selv hvis de begrænsede fossile ressourcer dermed opbruges endnu hurtigere – for i første linje hurtigst muligt at opnå en reduktion af CO2-udledningen.

| 4.6 | Desuden gentager udvalget sin anbefaling om, at man i forbindelse med udviklingen af intermitterende vedvarende energi skærper fokus på og giver øget prioritet til den udvikling, som er rettet mod de mangler, der fortsat hersker i det overordnede system. Det er en forudsætning for, at man kan opnå en mere forbrugerorienteret og nyttig energiforsyning. |
| --- | --- |

4.6

Desuden gentager udvalget sin anbefaling om, at man i forbindelse med udviklingen af intermitterende vedvarende energi skærper fokus på og giver øget prioritet til den udvikling, som er rettet mod de mangler, der fortsat hersker i det overordnede system. Det er en forudsætning for, at man kan opnå en mere forbrugerorienteret og nyttig energiforsyning.

| 4.7 | Det handler først og fremmest om udvikling af energilagringsfaciliteter med tilstrækkelig kapacitet, der er så effektive og billige som muligt. Udvalget mener, at der er særligt stort efterslæb, når det gælder hensigtsmæssig videreudvikling og omfattende anvendelse af elektrokemi og elektrolyseteknik samt dertilhørende materialer. Lige som ved koncepterne for batteridrevet elektromobilitet vil man også ved (gennem gas eller væske) brændstofdrevet mobilitet (forbrænding eller brændstofcelle) samtidig kunne udvikle en systemisk forbindelse til intermitterende vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

4.7

Det handler først og fremmest om udvikling af energilagringsfaciliteter med tilstrækkelig kapacitet, der er så effektive og billige som muligt. Udvalget mener, at der er særligt stort efterslæb, når det gælder hensigtsmæssig videreudvikling og omfattende anvendelse af elektrokemi og elektrolyseteknik samt dertilhørende materialer. Lige som ved koncepterne for batteridrevet elektromobilitet vil man også ved (gennem gas eller væske) brændstofdrevet mobilitet (forbrænding eller brændstofcelle) samtidig kunne udvikle en systemisk forbindelse til intermitterende vedvarende energikilder.

| 4.8 | EØSU henviser her til sin udtalelse, der blev udarbejdet på anmodning af det irske rådsformandskab (9), hvor udvalget udtrykte bekymring over de stigende energipriser og konsekvenserne for borgerne og konkurrenceevnen. For at fremme en mere markedsorienteret konkurrence på området, foreslog udvalget i denne udtalelse at indføre en passende CO2-prissætning (passende emissionshandel, afgift el.lign.) som den eneste foranstaltning til støtte for markedet for vedvarende energi. Selv om dette øger priserne for fossil energi og dermed også for el fra kul-, olie- eller gasfyrede kraftværker, overflødiggør det på den anden side en række andre tilskud eller tvangsforanstaltninger, som skævvrider markedet og driver omkostningerne i vejret. Indtægterne fra fordelingen af emissionsrettigheder bør derfor under ingen omstændigheder indgå i medlemsstaternes overordnede budget som ekstraindtægt, men bør udelukkende anvendes til at udvikle og ibrugtage fremtidige effektive energisystemer. Kommissionens forslag om dette er derfor et skridt i den rigtige retning og bør støttes fuldt og helt. |
| --- | --- |

4.8

EØSU henviser her til sin udtalelse, der blev udarbejdet på anmodning af det irske rådsformandskab (9), hvor udvalget udtrykte bekymring over de stigende energipriser og konsekvenserne for borgerne og konkurrenceevnen. For at fremme en mere markedsorienteret konkurrence på området, foreslog udvalget i denne udtalelse at indføre en passende CO2-prissætning (passende emissionshandel, afgift el.lign.) som den eneste foranstaltning til støtte for markedet for vedvarende energi. Selv om dette øger priserne for fossil energi og dermed også for el fra kul-, olie- eller gasfyrede kraftværker, overflødiggør det på den anden side en række andre tilskud eller tvangsforanstaltninger, som skævvrider markedet og driver omkostningerne i vejret. Indtægterne fra fordelingen af emissionsrettigheder bør derfor under ingen omstændigheder indgå i medlemsstaternes overordnede budget som ekstraindtægt, men bør udelukkende anvendes til at udvikle og ibrugtage fremtidige effektive energisystemer. Kommissionens forslag om dette er derfor et skridt i den rigtige retning og bør støttes fuldt og helt.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 68 af 6.3.2012, s. 15-20.

1

(2)  EUT C 161 af 6.6.2013, s. 1-7.

2

(3)  EUT C 198 af 10.7.2013, s. 1-8.

3

(4)  EUT C 48 af 15.2.2011, s. 129.

4

(5)  EUT C 21 af 21.1.2011, s. 49-55.

5

(6)  COM(2013) 253 final, punkt 2.8.

6

(7)  EUT C 198 af 10.7.2013, s. 1-8.

7

(8)  Ibid.

8

(9)  EUT C 198 af 10.7.2013, s. 1.

9

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/137 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/137

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om retningslinjer for transeuropæiske telenet og om ophævelse af beslutning nr. 1336/97/EF«

COM(2013) 329 final — 2011/0299 (COD)

2014/C 67/27

Ordfører: Jacques LEMERCIER

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede hhv. den 10. juni 2013 og den 14. juni 2013 under henvisning til artikel 172 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om retningslinjer for transeuropæiske telenet og om ophævelse af beslutning nr. 1336/97/EF"

COM(2013) 329 final – 2011/0299 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som vedtog sin udtalelse den 30. september 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 121 stemmer for og 2 hverken for eller imod:

Denne udtalelse ligger i forlængelse af seks udtalelser fra EØSU om "Connecting Europe-Faciliteten" (CEF) samt de gældende retningslinjer, som blev offentliggjort af Kommissionen i oktober 2011, udtalelserne TEN/468
   (1) om CEF (ordfører: Raymond Hencks), TEN/469
   (2) om retningslinjer for transeuropæiske telenet (ordfører: Antonio Longo), TEN/470
   (3) om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur (ordfører: Egbert Biermann), TEN/471
   (4)
  om retningslinjer for det transeuropæiske transportnet (ordfører: Stefan Back) og TEN/472
   (5) om initiativet med projektobligationer (ordfører: Armin Duttine).

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Som allerede anført i flere udtalelser er EØSU overbevist om, at adgangen til bredbånd for alle er en nøglefaktor for den europæiske økonomis udvikling, og at det fremover vil være et væsentligt element i skabelsen af nye arbejdspladser. |
| --- | --- |

1.1

Som allerede anført i flere udtalelser er EØSU overbevist om, at adgangen til bredbånd for alle er en nøglefaktor for den europæiske økonomis udvikling, og at det fremover vil være et væsentligt element i skabelsen af nye arbejdspladser.

| 1.2 | Derudover kræver opbygningen af det digitale indre marked, som er et af EU's prioriterede mål, efter EØSU's opfattelse sammenkobling og interoperabilitet mellem nationale net. Dette spiller også i væsentlig grad ind for at bringe en lang række økonomisk og kulturelt kriseramte områder ud af isolationen. |
| --- | --- |

1.2

Derudover kræver opbygningen af det digitale indre marked, som er et af EU's prioriterede mål, efter EØSU's opfattelse sammenkobling og interoperabilitet mellem nationale net. Dette spiller også i væsentlig grad ind for at bringe en lang række økonomisk og kulturelt kriseramte områder ud af isolationen.

| 1.3 | Men den 8. februar 2013 reducerede Rådet budgettet for "CEF-Digital" i den nye flerårige finansielle ramme til 1 mia. EUR. I det ændrede forslag er der taget hensyn til de senest vedtagne holdninger i Rådet og det relevante udvalg i Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

1.3

Men den 8. februar 2013 reducerede Rådet budgettet for "CEF-Digital" i den nye flerårige finansielle ramme til 1 mia. EUR. I det ændrede forslag er der taget hensyn til de senest vedtagne holdninger i Rådet og det relevante udvalg i Europa-Parlamentet.

| 1.4 | EØSU beklager således, at der i Kommissionens reviderede forslag er en kraftig beskæring af det oprindelige budget (9,2 mia. EUR) til 1 mia., og beklager, at Kommissionen er tvunget til gennemgribende at ændre projekterne af fælles interesse for udviklingen af bredbåndsnet og digitaltjenesteinfrastrukturer. Ifølge OECD er der med den uundgåelige indefrysning af en lang række projekter som følge af denne beslutning risiko for, at EU mister det teknologiske forspring, der var opnået i en lang række strategiske sektorer. |
| --- | --- |

1.4

EØSU beklager således, at der i Kommissionens reviderede forslag er en kraftig beskæring af det oprindelige budget (9,2 mia. EUR) til 1 mia., og beklager, at Kommissionen er tvunget til gennemgribende at ændre projekterne af fælles interesse for udviklingen af bredbåndsnet og digitaltjenesteinfrastrukturer. Ifølge OECD er der med den uundgåelige indefrysning af en lang række projekter som følge af denne beslutning risiko for, at EU mister det teknologiske forspring, der var opnået i en lang række strategiske sektorer.

| 1.5 | EØSU understreger Kommissionens alvorlige problemer med effektivt og ligeligt at allokere midlerne i forordningen på grund af den drastiske nedskæring af den oprindelige rammebevilling. |
| --- | --- |

1.5

EØSU understreger Kommissionens alvorlige problemer med effektivt og ligeligt at allokere midlerne i forordningen på grund af den drastiske nedskæring af den oprindelige rammebevilling.

| 1.6 | Ikke desto mindre glæder EØSU sig over, at princippet om teknologineutralitet, som er grundlæggende for et reelt åbent internet, atter hævdes. EØSU minder om, at midlerne skal anvendes til løsninger med åbne og tilgængelige net på ikke-diskriminerende basis og til fornuftige priser for borgere og virksomheder. |
| --- | --- |

1.6

Ikke desto mindre glæder EØSU sig over, at princippet om teknologineutralitet, som er grundlæggende for et reelt åbent internet, atter hævdes. EØSU minder om, at midlerne skal anvendes til løsninger med åbne og tilgængelige net på ikke-diskriminerende basis og til fornuftige priser for borgere og virksomheder.

| 1.7 | EØSU efterlyser igen en europæisk, national og regional kortlægning med henblik på at identificere områder uden dækning og lette fremkomsten af nye offentlige eller private initiativer. Kommissionen er klar over, at ingen medlemsstat eller investor er parat til at finansiere grænseoverskridende tjenester. |
| --- | --- |

1.7

EØSU efterlyser igen en europæisk, national og regional kortlægning med henblik på at identificere områder uden dækning og lette fremkomsten af nye offentlige eller private initiativer. Kommissionen er klar over, at ingen medlemsstat eller investor er parat til at finansiere grænseoverskridende tjenester.

| 1.8 | Det er også vigtigt at åbne op for samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, så interoperabiliteten mellem de respektive telenet styrkes. |
| --- | --- |

1.8

Det er også vigtigt at åbne op for samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, så interoperabiliteten mellem de respektive telenet styrkes.

| 1.9 | Efter EØSU's opfattelse har det store antal alternative operatører, selv om det har styrket innovationen og ført til lavere priser for forbrugerne, gjort kraftigt indhug i de traditionelle offentlige og private operatørers fortjenester, hvilket har begrænset eller for visses vedkommende helt elimineret deres investeringsevne. EØSU mener, at en ny europæisk politik for netregulering – som skulle rumme sund konkurrence – er påkrævet, og at den skal føre til en stærk og samordnet inddragelse af de store europæiske operatører for at indhente det forsømte i udviklingen af bredbånd og højhastighedsnet og fjerne områder uden internetdækning, så snart vi er ude af krisen. |
| --- | --- |

1.9

Efter EØSU's opfattelse har det store antal alternative operatører, selv om det har styrket innovationen og ført til lavere priser for forbrugerne, gjort kraftigt indhug i de traditionelle offentlige og private operatørers fortjenester, hvilket har begrænset eller for visses vedkommende helt elimineret deres investeringsevne. EØSU mener, at en ny europæisk politik for netregulering – som skulle rumme sund konkurrence – er påkrævet, og at den skal føre til en stærk og samordnet inddragelse af de store europæiske operatører for at indhente det forsømte i udviklingen af bredbånd og højhastighedsnet og fjerne områder uden internetdækning, så snart vi er ude af krisen.

| 1.10 | EØSU beklager, at Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen er ude af stand til at nå til enighed på et så vigtigt område. I betragtning af størrelsen af den nye rammebevilling mener EØSU, at alle borgeres adgang til internettet og udvikling af bredbånd og paneuropæiske tjenesteplatforme fortsat bør prioriteres. |
| --- | --- |

1.10

EØSU beklager, at Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen er ude af stand til at nå til enighed på et så vigtigt område. I betragtning af størrelsen af den nye rammebevilling mener EØSU, at alle borgeres adgang til internettet og udvikling af bredbånd og paneuropæiske tjenesteplatforme fortsat bør prioriteres.

| 1.11 | EØSU er forfærdet over, at Kommissionen ifølge dennes repræsentant efter anmodning fra Rådet i artikel 8 i den ændrede tekst har slettet henvisningen til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Udvalget anmoder kraftigt om at få udleveret den omtalte rapport. |
| --- | --- |

1.11

EØSU er forfærdet over, at Kommissionen ifølge dennes repræsentant efter anmodning fra Rådet i artikel 8 i den ændrede tekst har slettet henvisningen til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Udvalget anmoder kraftigt om at få udleveret den omtalte rapport.

| 1.12 | EØSU anfører endelig, at det fremover er absolut nødvendigt at betragte internettilslutning som en universaltjeneste. |
| --- | --- |

1.12

EØSU anfører endelig, at det fremover er absolut nødvendigt at betragte internettilslutning som en universaltjeneste.

2.   Resumé af Kommissionens ændrede forslag

| 2.1 | Sigtet med EU's digitale dagsorden er bl.a. at indføre grænseoverskridende offentlige onlinetjenester for at fremme virksomhedernes og borgernes mobilitet. Opbygningen af det indre marked kræver således interoperabilitet mellem disse nye digitale tjenester. |
| --- | --- |

2.1

Sigtet med EU's digitale dagsorden er bl.a. at indføre grænseoverskridende offentlige onlinetjenester for at fremme virksomhedernes og borgernes mobilitet. Opbygningen af det indre marked kræver således interoperabilitet mellem disse nye digitale tjenester.

| 2.2 | EU har sat sig ambitiøse mål for udbredelse og ibrugtagning af bredbånd frem til 2020. Den 29. juni 2011 blev det i meddelelsen med titlen "Et budget for Europa 2020" om den næste flerårige finansielle ramme (FFR) (2014-2020) bl.a. foreslået at oprette en facilitet for netforbindelser i Europa (Connecting Europe-faciliteten – CEF) og at øremærke 9,2 mia. EUR til digitale net og tjenester. |
| --- | --- |

2.2

EU har sat sig ambitiøse mål for udbredelse og ibrugtagning af bredbånd frem til 2020. Den 29. juni 2011 blev det i meddelelsen med titlen "Et budget for Europa 2020" om den næste flerårige finansielle ramme (FFR) (2014-2020) bl.a. foreslået at oprette en facilitet for netforbindelser i Europa (Connecting Europe-faciliteten – CEF) og at øremærke 9,2 mia. EUR til digitale net og tjenester.

| 2.3 | Men den 8. februar 2013 reducerede Rådet budgettet for "CEF-Digital" i den nye flerårige finansielle ramme til 1 mia. EUR. I dette nye udspil er der i det ændrede forslag taget hensyn til Rådets og det relevante EP-udvalgs seneste holdning i videst muligt omfang. Det fokuserer CEF-foranstaltningerne på dels nogle færre digitaltjenesteinfrastrukturer på grundlag af et sæt strenge prioriteringskriterier, dels et reduceret bidrag til bredbånd fra finansielle instrumenter, som i stedet skal fungere som løftestang for private investeringer og investeringer fra andre offentlige kilder end CEF. |
| --- | --- |

2.3

Men den 8. februar 2013 reducerede Rådet budgettet for "CEF-Digital" i den nye flerårige finansielle ramme til 1 mia. EUR. I dette nye udspil er der i det ændrede forslag taget hensyn til Rådets og det relevante EP-udvalgs seneste holdning i videst muligt omfang. Det fokuserer CEF-foranstaltningerne på dels nogle færre digitaltjenesteinfrastrukturer på grundlag af et sæt strenge prioriteringskriterier, dels et reduceret bidrag til bredbånd fra finansielle instrumenter, som i stedet skal fungere som løftestang for private investeringer og investeringer fra andre offentlige kilder end CEF.

| 2.4 | Trods det reducerede finansielle bidrag inden for bredbånd fastsætter forslaget nogle rammer, der åbner mulighed for bidrag fra erhvervslivet og institutioner såsom Den Europæiske Investeringsbank. |
| --- | --- |

2.4

Trods det reducerede finansielle bidrag inden for bredbånd fastsætter forslaget nogle rammer, der åbner mulighed for bidrag fra erhvervslivet og institutioner såsom Den Europæiske Investeringsbank.

| 2.5 | Forordningens vigtigste målsætning er at lette anvendelsen af digitale tranmissioner og fjerne flaskehalse. Retningslinjerne ledsages af en liste over projekter af fælles interesse for udbredelse af digitaltjenesteinfrastruktur og bredbåndsnet. Disse projekter skal bidrage til at forbedre konkurrenceevnen for europæisk erhvervsliv, herunder små og mellemstore virksomheder, fremme sammenkobling og interoperabilitet mellem de nationale, regionale og lokale net og lette adgangen til disse net, og de skal understøtte udviklingen af et digitalt indre marked. |
| --- | --- |

2.5

Forordningens vigtigste målsætning er at lette anvendelsen af digitale tranmissioner og fjerne flaskehalse. Retningslinjerne ledsages af en liste over projekter af fælles interesse for udbredelse af digitaltjenesteinfrastruktur og bredbåndsnet. Disse projekter skal bidrage til at forbedre konkurrenceevnen for europæisk erhvervsliv, herunder små og mellemstore virksomheder, fremme sammenkobling og interoperabilitet mellem de nationale, regionale og lokale net og lette adgangen til disse net, og de skal understøtte udviklingen af et digitalt indre marked.

| 2.6 | I lyset af den vanskelige markedssituation forekommer det økonomiske incitament til at investere i bredbåndsnet og levering af tjenester af almen interesse begrænset, selv om det digitale indre marked rummer et betragteligt vækstpotentiale. |
| --- | --- |

2.6

I lyset af den vanskelige markedssituation forekommer det økonomiske incitament til at investere i bredbåndsnet og levering af tjenester af almen interesse begrænset, selv om det digitale indre marked rummer et betragteligt vækstpotentiale.

| 2.7 | For digitaltjenesteinfrastrukturens vedkommende bliver flaskehalsene for interoperabel udbredelse af tjenesterne taklet ved hjælp af direkte tilskud. I de fleste tilfælde bliver disse platforme fuldt ud finansieret på EU-niveau, da en europæisk interoperabel serviceinfrastruktur ikke har noget naturligt ejerskab. |
| --- | --- |

2.7

For digitaltjenesteinfrastrukturens vedkommende bliver flaskehalsene for interoperabel udbredelse af tjenesterne taklet ved hjælp af direkte tilskud. I de fleste tilfælde bliver disse platforme fuldt ud finansieret på EU-niveau, da en europæisk interoperabel serviceinfrastruktur ikke har noget naturligt ejerskab.

| 2.8 | Det står klart, at ingen medlemsstat eller investor er parat til at finansiere grænseoverskridende tjenester. Derfor er merværdien af en EU-indsats høj. |
| --- | --- |

2.8

Det står klart, at ingen medlemsstat eller investor er parat til at finansiere grænseoverskridende tjenester. Derfor er merværdien af en EU-indsats høj.

| 2.9 | Der vil på årsbasis blive peget på, hvilke af de specifikke digitaltjenesteinfrastrukturer der skal indføres, afhængigt af de midler, der er til rådighed, og de fastlagte prioriteter. I lyset af den europæiske budgetsituation vil den offentlige støtte komme fra andre kilder end CEF, især nationale kilder og de europæiske struktur- og investeringsfonde. CEF vil kun kunne finansiere et begrænset antal bredbåndsprojekter alene, men vil derudover kunne fremme effektiv allokering af midler fra eksempelvis de europæiske struktur- og investeringsfonde, navnlig ved anvendelse af de midler, der er afsat til de operationelle programmer. Sådanne bidrag vil blive øremærket til brug i den pågældende medlemsstat. Hvad bredbånd angår nøjes det foreliggende forslag med at opstille mekanismer, der gør det muligt at lette tildelingen, navnlig af midler fra strukturfondene. |
| --- | --- |

2.9

Der vil på årsbasis blive peget på, hvilke af de specifikke digitaltjenesteinfrastrukturer der skal indføres, afhængigt af de midler, der er til rådighed, og de fastlagte prioriteter. I lyset af den europæiske budgetsituation vil den offentlige støtte komme fra andre kilder end CEF, især nationale kilder og de europæiske struktur- og investeringsfonde. CEF vil kun kunne finansiere et begrænset antal bredbåndsprojekter alene, men vil derudover kunne fremme effektiv allokering af midler fra eksempelvis de europæiske struktur- og investeringsfonde, navnlig ved anvendelse af de midler, der er afsat til de operationelle programmer. Sådanne bidrag vil blive øremærket til brug i den pågældende medlemsstat. Hvad bredbånd angår nøjes det foreliggende forslag med at opstille mekanismer, der gør det muligt at lette tildelingen, navnlig af midler fra strukturfondene.

| 2.10 | Princippet om teknologineutralitet er opretholdt. |
| --- | --- |

2.10

Princippet om teknologineutralitet er opretholdt.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | Projekterne "Transeuropæiske højhastighedsforbindelser for offentlige administrationer" og "IKT-løsninger til intelligente energinet og udbredelse af intelligente energitjenester" er udgået. |
| --- | --- |

3.1

Projekterne "Transeuropæiske højhastighedsforbindelser for offentlige administrationer" og "IKT-løsninger til intelligente energinet og udbredelse af intelligente energitjenester" er udgået.

| 3.2 | Udviklingen af nye digitaltjenesteinfrastrukturer, som letter flytning fra den ene EU-medlemsstat til den anden, "En EU-platform for sammenkobling af arbejdsformidlings- og socialsikringsmyndigheder" og "Platforme for administrativt samarbejde via internettet" er bortfaldet. |
| --- | --- |

3.2

Udviklingen af nye digitaltjenesteinfrastrukturer, som letter flytning fra den ene EU-medlemsstat til den anden, "En EU-platform for sammenkobling af arbejdsformidlings- og socialsikringsmyndigheder" og "Platforme for administrativt samarbejde via internettet" er bortfaldet.

| 3.3 | Europa-Parlamentets Udvalg om Industri, Forskning og Energi har tilføjet digitaltjenesteinfrastrukturer for "Udbredelse af infrastrukturer til offentlig transport, der giver mulighed for at anvende sikre og interoperable mobile nærhedstjenester", "En platform til onlinetvistbilæggelse", "En europæisk platform for adgang til undervisningsressourcer" og "Interoperable grænseoverskridende faktureringstjenester". |
| --- | --- |

3.3

Europa-Parlamentets Udvalg om Industri, Forskning og Energi har tilføjet digitaltjenesteinfrastrukturer for "Udbredelse af infrastrukturer til offentlig transport, der giver mulighed for at anvende sikre og interoperable mobile nærhedstjenester", "En platform til onlinetvistbilæggelse", "En europæisk platform for adgang til undervisningsressourcer" og "Interoperable grænseoverskridende faktureringstjenester".

| 3.4 | Europa-Parlamentet foreslog imidlertid meget ambitiøse mål for transmissionshastigheder ("1Gbps, hvor det er muligt, eller mere"). |
| --- | --- |

3.4

Europa-Parlamentet foreslog imidlertid meget ambitiøse mål for transmissionshastigheder ("1Gbps, hvor det er muligt, eller mere").

| 3.5 | Sigtet med den digitale strategi for Europa er at stille digital bredbåndsinfrastruktur til rådighed for alle ved brug af såvel fastnetteknologi som trådløs teknologi, og dette kræver foranstaltninger med henblik på at fjerne digitale flaskehalse. I lyset af den kraftige nedskæring af det oprindelige budget (9,2 mia. EUR) til 1 mia. er Kommissionen tvunget til gennemgribende at ændre projekterne af fælles interesse for udviklingen af bredbåndsnet og digitaltjenesteinfrastrukturer. |
| --- | --- |

3.5

Sigtet med den digitale strategi for Europa er at stille digital bredbåndsinfrastruktur til rådighed for alle ved brug af såvel fastnetteknologi som trådløs teknologi, og dette kræver foranstaltninger med henblik på at fjerne digitale flaskehalse. I lyset af den kraftige nedskæring af det oprindelige budget (9,2 mia. EUR) til 1 mia. er Kommissionen tvunget til gennemgribende at ændre projekterne af fælles interesse for udviklingen af bredbåndsnet og digitaltjenesteinfrastrukturer.

| 3.6 | Som allerede anført i flere udtalelser er EØSU overbevist om, at adgangen til bredbånd for alle er en nøglefaktor for udviklingen af de moderne økonomier, og at det også er blevet et væsentligt element i skabelsen af nye arbejdspladser, bedre samhørighed, velfærd og e-integration af enkeltpersoner og hele regioner, der er dårligt stillet økonomisk og kulturelt. |
| --- | --- |

3.6

Som allerede anført i flere udtalelser er EØSU overbevist om, at adgangen til bredbånd for alle er en nøglefaktor for udviklingen af de moderne økonomier, og at det også er blevet et væsentligt element i skabelsen af nye arbejdspladser, bedre samhørighed, velfærd og e-integration af enkeltpersoner og hele regioner, der er dårligt stillet økonomisk og kulturelt.

| 3.7 | Definitionen af mål og prioriteter for projekter af fælles interesse udviklet med dette formål for øje imødekommer et grundlæggende krav gående ud på at udnytte de finansielle ressourcer optimalt og realisere præcise mål ved at undgå en for spredt indsats. |
| --- | --- |

3.7

Definitionen af mål og prioriteter for projekter af fælles interesse udviklet med dette formål for øje imødekommer et grundlæggende krav gående ud på at udnytte de finansielle ressourcer optimalt og realisere præcise mål ved at undgå en for spredt indsats.

| 3.8 | EØSU glæder sig over teknologineutralitetsprincippet, som er afgørende for, at der atter slås til lyd for et reelt åbent internet. |
| --- | --- |

3.8

EØSU glæder sig over teknologineutralitetsprincippet, som er afgørende for, at der atter slås til lyd for et reelt åbent internet.

| 3.9 | EØSU minder om, at midlerne skal anvendes til løsninger med åbne og tilgængelige net på ikke-diskriminerende basis og til fornuftige priser for borgere og virksomheder. Ikke desto mindre understreger EØSU, hvor vanskeligt det er for Kommissionen i lyset af den katastrofale budgetmæssige situation at tildele midlerne i forordningen ligeligt. |
| --- | --- |

3.9

EØSU minder om, at midlerne skal anvendes til løsninger med åbne og tilgængelige net på ikke-diskriminerende basis og til fornuftige priser for borgere og virksomheder. Ikke desto mindre understreger EØSU, hvor vanskeligt det er for Kommissionen i lyset af den katastrofale budgetmæssige situation at tildele midlerne i forordningen ligeligt.

| 3.10 | Det står klart, at ingen medlemsstat eller investor er parat til at finansiere grænseoverskridende tjenester. Derfor er merværdien af en EU-indsats høj. EØSU efterlyser igen en europæisk, national og regional kortlægning med henblik på at identificere områder uden dækning og lette fremkomsten af nye offentlige eller private initiativer. Det er også vigtigt at åbne op for samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, så interoperabiliteten mellem de respektive telenet styrkes. |
| --- | --- |

3.10

Det står klart, at ingen medlemsstat eller investor er parat til at finansiere grænseoverskridende tjenester. Derfor er merværdien af en EU-indsats høj. EØSU efterlyser igen en europæisk, national og regional kortlægning med henblik på at identificere områder uden dækning og lette fremkomsten af nye offentlige eller private initiativer. Det er også vigtigt at åbne op for samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, så interoperabiliteten mellem de respektive telenet styrkes.

| 3.11 | Efter EØSU's opfattelse har det store antal alternative operatører, selv om det har skærpet konkurrencen og ført til lavere priser for forbrugerne, gjort kraftigt indhug i de traditionelle offentlige og private operatørers fortjenester og derved begrænset deres investeringsevne. Det er derfor vigtigt at overveje en ny europæisk politik for netregulering, der muliggør en stærk og samordnet inddragelse af alle de europæiske aktører i sektoren for at indhente efterslæbet med udviklingen af bredbånd, så snart krisen er forbi. |
| --- | --- |

3.11

Efter EØSU's opfattelse har det store antal alternative operatører, selv om det har skærpet konkurrencen og ført til lavere priser for forbrugerne, gjort kraftigt indhug i de traditionelle offentlige og private operatørers fortjenester og derved begrænset deres investeringsevne. Det er derfor vigtigt at overveje en ny europæisk politik for netregulering, der muliggør en stærk og samordnet inddragelse af alle de europæiske aktører i sektoren for at indhente efterslæbet med udviklingen af bredbånd, så snart krisen er forbi.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1 | EØSU beklager, at der på et område af så stor betydning er så stor forskel mellem Rådets, Europa-Parlamentets og Kommissionens holdninger. |
| --- | --- |

4.1

EØSU beklager, at der på et område af så stor betydning er så stor forskel mellem Rådets, Europa-Parlamentets og Kommissionens holdninger.

| 4.2 | Satsningen var markant, da telenetbudgetrammen stadig var på 9 mia. EUR til bredbånd og tjenesteplatforme. I betragtning af den nye rammebevillings størrelse forekommer det rimeligt at tildele den til finansiering af projekter, der skal udgøre byggestenene i fremtidige projekter, som nu er udsat af budgetmæssige årsager. |
| --- | --- |

4.2

Satsningen var markant, da telenetbudgetrammen stadig var på 9 mia. EUR til bredbånd og tjenesteplatforme. I betragtning af den nye rammebevillings størrelse forekommer det rimeligt at tildele den til finansiering af projekter, der skal udgøre byggestenene i fremtidige projekter, som nu er udsat af budgetmæssige årsager.

| 4.3 | Opbygningen af det digitale indre marked kræver sammenkobling og interoperabilitet mellem de nationale net. I den nye kontekst med et mindre budget skal Kommissionen derfor udvise den allerstørste omhyggelighed med kriterierne for udvælgelse af de programmer, der skal finansieres, og følge op på dem og evaluere dem i hele processen. |
| --- | --- |

4.3

Opbygningen af det digitale indre marked kræver sammenkobling og interoperabilitet mellem de nationale net. I den nye kontekst med et mindre budget skal Kommissionen derfor udvise den allerstørste omhyggelighed med kriterierne for udvælgelse af de programmer, der skal finansieres, og følge op på dem og evaluere dem i hele processen.

| 4.4 | EØSU minder om, at disse projekter kan hjælpe SMV'er med at få adgang til e-økonomien og på sigt skabe nye stabile arbejdspladser. EØSU beder om, at der offentliggøres en regelmæssig rapport om anvendelsen af disse midler. |
| --- | --- |

4.4

EØSU minder om, at disse projekter kan hjælpe SMV'er med at få adgang til e-økonomien og på sigt skabe nye stabile arbejdspladser. EØSU beder om, at der offentliggøres en regelmæssig rapport om anvendelsen af disse midler.

| 4.5 | EØSU anfører endelig, at det fra nu af er absolut nødvendigt at betragte internettilslutning som en universaltjeneste. |
| --- | --- |

4.5

EØSU anfører endelig, at det fra nu af er absolut nødvendigt at betragte internettilslutning som en universaltjeneste.

| 4.6 | I lyset af de interinstitutionelle forbindelser har EØSU's overraskelse over, at Kommissionen i artikel 8 i den ændrede tekst har slettet henvisningen til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget forvandlet sig til forfærdelse. Under drøftelserne og i udvalget har Kommissionens repræsentanter fastholdt, at der er tale om en anmodning fra Rådet.
  Måske er det anvendelsen af begrebet "udleveret", der har voldt problemer. Ikke desto mindre fastholder udvalget, at det kraftigt anmoder om at modtage den omtalte rapport. |
| --- | --- |

4.6

I lyset af de interinstitutionelle forbindelser har EØSU's overraskelse over, at Kommissionen i artikel 8 i den ændrede tekst har slettet henvisningen til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget forvandlet sig til forfærdelse. Under drøftelserne og i udvalget har Kommissionens repræsentanter fastholdt, at der er tale om en anmodning fra Rådet.

Måske er det anvendelsen af begrebet "udleveret", der har voldt problemer. Ikke desto mindre fastholder udvalget, at det kraftigt anmoder om at modtage den omtalte rapport.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 143 af 22.5.2012, s. 116.

1

(2)  EUT C 143 af 22.5.2012, s. 120.

2

(3)  EUT C 143 af 22.5.2012, s. 125.

3

(4)  EUT C 143 af 22.5.2012, s. 130.

4

(5)  EUT C 143 af 22.5.2012, s. 134.

5

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/141 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/141

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen: Blue Belt — et fælles søtransportområde«

COM(2013) 510 final

2014/C 67/28

Ordfører: Jan SIMONS

Kommissionen besluttede den 8. juli 2013 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Meddelelse fra Kommissionen: Blue Belt — et fælles søtransportområde"

COM(2013) 510 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som vedtog sin udtalelse den 30. september 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 124 stemmer for, 1 imod og 4 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Udvalget bifalder Kommissionens forslag, som fremlagt i meddelelsen, der har til formål at realisere et mere velfungerende marked for søtransport samt reducere de administrative byrder for søfartssektoren og dermed forbedre konkurrenceevnen. EØSU havde egentlig håbet, at disse forslag ville være blevet fremsat tidligere. |
| --- | --- |

1.1

Udvalget bifalder Kommissionens forslag, som fremlagt i meddelelsen, der har til formål at realisere et mere velfungerende marked for søtransport samt reducere de administrative byrder for søfartssektoren og dermed forbedre konkurrenceevnen. EØSU havde egentlig håbet, at disse forslag ville være blevet fremsat tidligere.

| 1.2 | Udvalget mener, at muligheden for at realisere Kommissionens forslag i høj grad afhænger af toldmyndighedernes indstilling, idet disse repræsenterer en af de vigtigste aktører. EØSU opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at forelægge forslagene til behandling i Toldudvalget. |
| --- | --- |

1.2

Udvalget mener, at muligheden for at realisere Kommissionens forslag i høj grad afhænger af toldmyndighedernes indstilling, idet disse repræsenterer en af de vigtigste aktører. EØSU opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at forelægge forslagene til behandling i Toldudvalget.

| 1.3 | En af forudsætningerne for en vellykket gennemførelse af Kommissionens forslag, såvel forslagene vedrørende skibe i fast rutefart som forslagene vedrørende e-manifestet, er, at medlemsstaternes IT-systemer er fuldt ud interoperable for e-manifestets vedkommende. Udvalget henviser til, at erfaringerne viser, at en sådan proces er vanskelig, selvom der tages udgangspunkt i eksisterende systemer. |
| --- | --- |

1.3

En af forudsætningerne for en vellykket gennemførelse af Kommissionens forslag, såvel forslagene vedrørende skibe i fast rutefart som forslagene vedrørende e-manifestet, er, at medlemsstaternes IT-systemer er fuldt ud interoperable for e-manifestets vedkommende. Udvalget henviser til, at erfaringerne viser, at en sådan proces er vanskelig, selvom der tages udgangspunkt i eksisterende systemer.

| 1.4 | Det skal eksplicit fremgå, at e-manifestet skal gælde for alle søfartstjenester. |
| --- | --- |

1.4

Det skal eksplicit fremgå, at e-manifestet skal gælde for alle søfartstjenester.

| 1.5 | Kommissionens tidshorisont for e-manifestets ibrugtagning i juni 2015 er optimistisk, men velvalgt. Det er samme tidsfrist, som medlemsstaterne selv har fastsat for etableringen af nationale enstrengede systemer. En sådan tjeneste er en forudsætning for, at e-manifestet kan fungere tilfredsstillende, og det betyder, at de tekniske forberedelser ikke kan vente. |
| --- | --- |

1.5

Kommissionens tidshorisont for e-manifestets ibrugtagning i juni 2015 er optimistisk, men velvalgt. Det er samme tidsfrist, som medlemsstaterne selv har fastsat for etableringen af nationale enstrengede systemer. En sådan tjeneste er en forudsætning for, at e-manifestet kan fungere tilfredsstillende, og det betyder, at de tekniske forberedelser ikke kan vente.

| 1.6 | Udvalget fremhæver også nødvendigheden af en god informationsformidling møntet på alle aktører, dog især toldmyndighederne. I praksis har det vist sig, at toldmyndigheder var uvidende om det faktum, at virksomheder kan anvende et manifest i papirformat og ikke har godkendt eller accepteret dette, selvom om det er lovligt. |
| --- | --- |

1.6

Udvalget fremhæver også nødvendigheden af en god informationsformidling møntet på alle aktører, dog især toldmyndighederne. I praksis har det vist sig, at toldmyndigheder var uvidende om det faktum, at virksomheder kan anvende et manifest i papirformat og ikke har godkendt eller accepteret dette, selvom om det er lovligt.

| 1.7 | Udover fokus på "hardware" IT-udstyr bør Kommissionen og medlemsstaterne være opmærksomme på de "blødere" aspekter som toldpersonalets uddannelse og efteruddannelse. Udvalget savner imidlertid dette aspekt i Kommissionens forslag. |
| --- | --- |

1.7

Udover fokus på "hardware" IT-udstyr bør Kommissionen og medlemsstaterne være opmærksomme på de "blødere" aspekter som toldpersonalets uddannelse og efteruddannelse. Udvalget savner imidlertid dette aspekt i Kommissionens forslag.

| 1.8 | Heldigvis er Kommissionen klar over vigtigheden af gode informations- og overvågningssystemer, der er uundværlige for en velfunderet beslutningsproces. EØSU gør opmærksom på, at Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur (EMSA) fortsat kan spille en vigtig rolle i den henseende. |
| --- | --- |

1.8

Heldigvis er Kommissionen klar over vigtigheden af gode informations- og overvågningssystemer, der er uundværlige for en velfunderet beslutningsproces. EØSU gør opmærksom på, at Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur (EMSA) fortsat kan spille en vigtig rolle i den henseende.

| 1.9 | Udvalget støtter Kommissionens planer om, at der i forbindelse med revisionen af direktivet om systemet til overvågning af søfarten skal tages højde for e-manifestets krav. |
| --- | --- |

1.9

Udvalget støtter Kommissionens planer om, at der i forbindelse med revisionen af direktivet om systemet til overvågning af søfarten skal tages højde for e-manifestets krav.

| 1.10 | Endelig anser EØSU det for yderst vigtigt, at der, efter at der er taget stilling til Kommissionens forslag, gennemføres regelmæssige samråd med toldmyndigheder, repræsentanter for søfartssektoren, speditører og arbejdstagere med det formål at høre og informere disse aktører om de barrierer, der opstår i forbindelse med forslagenes gennemførelse. |
| --- | --- |

1.10

Endelig anser EØSU det for yderst vigtigt, at der, efter at der er taget stilling til Kommissionens forslag, gennemføres regelmæssige samråd med toldmyndigheder, repræsentanter for søfartssektoren, speditører og arbejdstagere med det formål at høre og informere disse aktører om de barrierer, der opstår i forbindelse med forslagenes gennemførelse.

2.   Indledning

| 2.1 | For søtransportens vedkommende er der endnu ikke tale om et indre marked, selvom artikel 28 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) tydeligt fremhæver den frie bevægelighed for varer i EU. |
| --- | --- |

2.1

For søtransportens vedkommende er der endnu ikke tale om et indre marked, selvom artikel 28 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) tydeligt fremhæver den frie bevægelighed for varer i EU.

| 2.2 | Dette problem forværres af, at EU i høj grad er afhængig af søtransport til sin handel med resten af verden og i EU’s indre marked: 74 % af de varer, der importeres og eksporteres af EU, og 37 % af handelen inden for EU passerer gennem havnene. |
| --- | --- |

2.2

Dette problem forværres af, at EU i høj grad er afhængig af søtransport til sin handel med resten af verden og i EU’s indre marked: 74 % af de varer, der importeres og eksporteres af EU, og 37 % af handelen inden for EU passerer gennem havnene.

| 2.3 | Søtransporten, herunder også transporten ad indre vandveje, kan, sammenlignet med andre transportformer, arbejde med lavere enhedsomkostninger og har færre negative konsekvenser for miljøet pr. transporteret enhed. Denne transportform kæmper stadig med unødvendige administrative krav, hvilket gør, at sektoren ikke kan fungere optimalt. |
| --- | --- |

2.3

Søtransporten, herunder også transporten ad indre vandveje, kan, sammenlignet med andre transportformer, arbejde med lavere enhedsomkostninger og har færre negative konsekvenser for miljøet pr. transporteret enhed. Denne transportform kæmper stadig med unødvendige administrative krav, hvilket gør, at sektoren ikke kan fungere optimalt.

| 2.4 | Et eksempel er den ofte forekommende situation, hvor skibe, der sejler fra en havn i en EU-medlemsstat til en havn i en anden EU-medlemsstat, kommer uden for de nationale 12 milezoner, og derfor skal toldbehandles to gange, medmindre skibet sejler under proceduren for skibe i fast rutefart. Alle varer om bord står opført som ikke-EU-varer og er underkastet en toldkontrol. |
| --- | --- |

2.4

Et eksempel er den ofte forekommende situation, hvor skibe, der sejler fra en havn i en EU-medlemsstat til en havn i en anden EU-medlemsstat, kommer uden for de nationale 12 milezoner, og derfor skal toldbehandles to gange, medmindre skibet sejler under proceduren for skibe i fast rutefart. Alle varer om bord står opført som ikke-EU-varer og er underkastet en toldkontrol.

| 2.5 | Disse procedurer har økonomiske, sikkerhedsmæssige og finansielle årsager, men de indebærer ekstra omkostninger og fører til forsinkelser i varetransporten. |
| --- | --- |

2.5

Disse procedurer har økonomiske, sikkerhedsmæssige og finansielle årsager, men de indebærer ekstra omkostninger og fører til forsinkelser i varetransporten.

| 2.6 | En sondring mellem de varer om bord på skibet der er EU-varer, som uden yderligere formaliteter kan markedsføres på det indre marked, og ikke-EU-varer, der skal underkastes en almindelig toldprocedure, kan være begyndelsen på en løsning. |
| --- | --- |

2.6

En sondring mellem de varer om bord på skibet der er EU-varer, som uden yderligere formaliteter kan markedsføres på det indre marked, og ikke-EU-varer, der skal underkastes en almindelig toldprocedure, kan være begyndelsen på en løsning.

| 2.7 | Derfor præsenterede Kommissionen, med støtte fra Rådet, i 2010 idéen om at etablere et "Blåt bælte", også kendt ved den engelske term "Blue Belt", med det formål at øge søtransportens konkurrenceevne ved at tillade skibe at operere frit inden for EU's indre marked med færrest mulige administrative byrder, bl.a. i form af en forenkling og harmonisering af reglerne for søtransport fra tredjelandshavne. |
| --- | --- |

2.7

Derfor præsenterede Kommissionen, med støtte fra Rådet, i 2010 idéen om at etablere et "Blåt bælte", også kendt ved den engelske term "Blue Belt", med det formål at øge søtransportens konkurrenceevne ved at tillade skibe at operere frit inden for EU's indre marked med færrest mulige administrative byrder, bl.a. i form af en forenkling og harmonisering af reglerne for søtransport fra tredjelandshavne.

| 2.8 | "Blue Belt"-idéen fik bl.a. form ved hjælp af det pilotprojekt, som Kommissionen iværksatte i et nært samarbejde med Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur (EMSA) i 2011, og der blev i den forbindelse gjort brug af SafeSeaNet, EMSA's overvågnings- og informationssystem. |
| --- | --- |

2.8

"Blue Belt"-idéen fik bl.a. form ved hjælp af det pilotprojekt, som Kommissionen iværksatte i et nært samarbejde med Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur (EMSA) i 2011, og der blev i den forbindelse gjort brug af SafeSeaNet, EMSA's overvågnings- og informationssystem.

| 2.9 | Selvom pilotprojektet gav mange nyttige informationer, påpegede toldmyndighederne, at disse oplysninger måtte suppleres med informationer om de transporterede varer, navnlig varernes status: EU-varer eller ikke-EU-varer. |
| --- | --- |

2.9

Selvom pilotprojektet gav mange nyttige informationer, påpegede toldmyndighederne, at disse oplysninger måtte suppleres med informationer om de transporterede varer, navnlig varernes status: EU-varer eller ikke-EU-varer.

| 2.10 | Netop på grundlag af sidstnævnte sondring kan procedurerne for EU-varer lempes. |
| --- | --- |

2.10

Netop på grundlag af sidstnævnte sondring kan procedurerne for EU-varer lempes.

3.   Meddelelsens indhold

| 3.1 | Kommissionen offentliggjorde den 8. juli 2013 meddelelsen "Blue Belt – et fælles søtransportområde". |
| --- | --- |

3.1

Kommissionen offentliggjorde den 8. juli 2013 meddelelsen "Blue Belt – et fælles søtransportområde".

| 3.2 | "Blue Belt"-forslagene, der er baseret på det "Blue Belt"-pilotprojekt, der blev forvaltet af EMSA i 2011, har til formål:






  — | at forbedre søtransportens konkurrenceevne ved at reducere de administrative byrder; |
| --- | --- | --- |

3.2

"Blue Belt"-forslagene, der er baseret på det "Blue Belt"-pilotprojekt, der blev forvaltet af EMSA i 2011, har til formål:

—

at forbedre søtransportens konkurrenceevne ved at reducere de administrative byrder;

| — | at styrke beskæftigelsesmulighederne inden for søtransport; |
| --- | --- |

—

at styrke beskæftigelsesmulighederne inden for søtransport;

| — | at reducere søtransportens miljøbelastning. |
| --- | --- |

—

at reducere søtransportens miljøbelastning.

| 3.3 | Med den foreliggende meddelelse er det Kommissionens mål at etablere en politisk ramme for realiseringen af ovenstående målsætninger gennem fremlæggelse af to forslag til nødvendige lovgivningsmæssige foranstaltninger, der indebærer en ændring af "gennemførelsesbestemmelserne til toldkodeksen". Et forslag er allerede forelagt det kompetente udvalg i juni 2013, det andet vil Kommissionen fremlægge ved udgangen af 2013. |
| --- | --- |

3.3

Med den foreliggende meddelelse er det Kommissionens mål at etablere en politisk ramme for realiseringen af ovenstående målsætninger gennem fremlæggelse af to forslag til nødvendige lovgivningsmæssige foranstaltninger, der indebærer en ændring af "gennemførelsesbestemmelserne til toldkodeksen". Et forslag er allerede forelagt det kompetente udvalg i juni 2013, det andet vil Kommissionen fremlægge ved udgangen af 2013.

| 3.4 | Den første foranstaltning vedrører en yderligere forenkling af proceduren for at drive fast rutefart for søtransport internt i EU. Det drejer sig om en toldprocedure for skibe, der regelmæssigt anløber samme EU-havne, og som hovedsagelig transporterer EU-varer. |
| --- | --- |

3.4

Den første foranstaltning vedrører en yderligere forenkling af proceduren for at drive fast rutefart for søtransport internt i EU. Det drejer sig om en toldprocedure for skibe, der regelmæssigt anløber samme EU-havne, og som hovedsagelig transporterer EU-varer.

| 3.5 | Forenklingen indebærer, at høringsperioden for medlemsstater afkortes fra 45 til 15 dage. Virksomhederne kan også på forhånd anmode om en godkendelse i medlemsstater, som de ofte anløber, således at der spares tid, når der opstår mulighed for en transport til den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

3.5

Forenklingen indebærer, at høringsperioden for medlemsstater afkortes fra 45 til 15 dage. Virksomhederne kan også på forhånd anmode om en godkendelse i medlemsstater, som de ofte anløber, således at der spares tid, når der opstår mulighed for en transport til den pågældende medlemsstat.

| 3.6 | Den anden foranstaltning, der består i en lempelse af toldbehandlingen for skibe, der anløber havne i et tredjeland, har langt større konsekvenser. Kommissionen vil etablere et system, som i betydelig grad kan forbedre toldprocedurerne ved at skelne mellem EU-varer om bord på skibet og ikke-EU-varer, der skal følge de normale toldprocedurer. |
| --- | --- |

3.6

Den anden foranstaltning, der består i en lempelse af toldbehandlingen for skibe, der anløber havne i et tredjeland, har langt større konsekvenser. Kommissionen vil etablere et system, som i betydelig grad kan forbedre toldprocedurerne ved at skelne mellem EU-varer om bord på skibet og ikke-EU-varer, der skal følge de normale toldprocedurer.

| 3.7 | Kommissionen stiller forslag om at indføre et harmoniseret elektronisk ladningsmanifest, e-manifestet, som giver søtransportvirksomhederne mulighed for at stille alle informationer om varernes status, såvel EU-varer som ikke-EU-varer, til rådighed for toldmyndighederne. Kommissionen forventer, at e-manifestet kan være fuldt ud operationelt fra juni 2015. |
| --- | --- |

3.7

Kommissionen stiller forslag om at indføre et harmoniseret elektronisk ladningsmanifest, e-manifestet, som giver søtransportvirksomhederne mulighed for at stille alle informationer om varernes status, såvel EU-varer som ikke-EU-varer, til rådighed for toldmyndighederne. Kommissionen forventer, at e-manifestet kan være fuldt ud operationelt fra juni 2015.

| 3.8 | Kommissionens forslag, som gengivet i meddelelsen, er direkte forbundet med den gennemgang af havnepolitikken, der blev offentliggjort den 23. maj 2013, og som udvalget udtalte sig positivt om i en udtalelse af 11. juli 2013. |
| --- | --- |

3.8

Kommissionens forslag, som gengivet i meddelelsen, er direkte forbundet med den gennemgang af havnepolitikken, der blev offentliggjort den 23. maj 2013, og som udvalget udtalte sig positivt om i en udtalelse af 11. juli 2013.

4.   Generelle bemærkninger

| 4.1 | Udvalget er stor tilhænger af, at barrierer for et velfungerende indre marked fjernes, også på søtransportområdet, der som Kommissionen påpeger i sin meddelelse, har stor betydning for EU. EØSU havde egentlig håbet, at forslagene, som tidligere meddelt (1), ville være blevet præsenteret i en tidligere fase. |
| --- | --- |

4.1

Udvalget er stor tilhænger af, at barrierer for et velfungerende indre marked fjernes, også på søtransportområdet, der som Kommissionen påpeger i sin meddelelse, har stor betydning for EU. EØSU havde egentlig håbet, at forslagene, som tidligere meddelt (1), ville være blevet præsenteret i en tidligere fase.

| 4.2 | Baseret på sit ønske om at realisere det indre marked for søtransport så hurtigt som muligt påpeger Kommissionen, at dette marked allerede findes for de andre transportformer. Desværre må udvalget konstatere, at Kommissionen er for optimistisk i den henseende. Hvad angår såvel vejgodstransport (restriktioner for cabotagekørsel) som jernbanetransport (national passagertransport) er det indre marked endnu ikke realiseret fuldt ud. |
| --- | --- |

4.2

Baseret på sit ønske om at realisere det indre marked for søtransport så hurtigt som muligt påpeger Kommissionen, at dette marked allerede findes for de andre transportformer. Desværre må udvalget konstatere, at Kommissionen er for optimistisk i den henseende. Hvad angår såvel vejgodstransport (restriktioner for cabotagekørsel) som jernbanetransport (national passagertransport) er det indre marked endnu ikke realiseret fuldt ud.

| 4.3 | For EØSU står det klart, at der må træffes foranstaltninger til en reduktion af toldformaliteter og en nedbringelse af de administrative byrder, der dog ikke må ske på bekostning af sikkerheden, hvis søtransporten skal blive et attraktivt alternativ til andre transportformer. |
| --- | --- |

4.3

For EØSU står det klart, at der må træffes foranstaltninger til en reduktion af toldformaliteter og en nedbringelse af de administrative byrder, der dog ikke må ske på bekostning af sikkerheden, hvis søtransporten skal blive et attraktivt alternativ til andre transportformer.

| 4.4 | Udvalget anser en mere effektiv søtransport med lavere omkostninger for at være en vigtig målsætning og støtter Kommissionens forslag om reduktion af toldformaliteter og nedbringelse af administrative byrder. |
| --- | --- |

4.4

Udvalget anser en mere effektiv søtransport med lavere omkostninger for at være en vigtig målsætning og støtter Kommissionens forslag om reduktion af toldformaliteter og nedbringelse af administrative byrder.

| 4.4.1 | EØSU gør opmærksom på, at det er yderst vigtigt, at medlemsstaternes toldmyndigheder, der er de centrale aktører på dette område, kan acceptere disse tiltag. Forsøgsvis kan en bestemt kategori af transportører, nemlig virksomheder med status af autoriserede økonomiske operatører (AEO), påtage sig en forløberrolle i forbindelse med introduktionen. |
| --- | --- |

4.4.1

EØSU gør opmærksom på, at det er yderst vigtigt, at medlemsstaternes toldmyndigheder, der er de centrale aktører på dette område, kan acceptere disse tiltag. Forsøgsvis kan en bestemt kategori af transportører, nemlig virksomheder med status af autoriserede økonomiske operatører (AEO), påtage sig en forløberrolle i forbindelse med introduktionen.

| 4.5 | Med hensyn til proceduren for skibe i fast rutefart internt i EU ser udvalget positivt på reduktionen af høringsfristen fra 45 til 15 dage og muligheden for at anmode om godkendelser på forhånd. |
| --- | --- |

4.5

Med hensyn til proceduren for skibe i fast rutefart internt i EU ser udvalget positivt på reduktionen af høringsfristen fra 45 til 15 dage og muligheden for at anmode om godkendelser på forhånd.

| 4.6 | Idet Kommissionen ikke ønsker at diskriminere skibsfarten internt i EU, set i forhold til skibsfarten til og fra tredjelandshavne, gælder e-manifestet for al skibsfart. |
| --- | --- |

4.6

Idet Kommissionen ikke ønsker at diskriminere skibsfarten internt i EU, set i forhold til skibsfarten til og fra tredjelandshavne, gælder e-manifestet for al skibsfart.

| 4.6.1 | Både skibe i fast rutefart og skibe, der udelukkende sejler mellem EU-havne, men ikke i fast rutefart, bør, hvis de ønsker dette som supplement til de eksisterende særregler, kunne anvende e-manifestet på samme måde som skibsfarten mellem tredjelandshavne og EU-havne. |
| --- | --- |

4.6.1

Både skibe i fast rutefart og skibe, der udelukkende sejler mellem EU-havne, men ikke i fast rutefart, bør, hvis de ønsker dette som supplement til de eksisterende særregler, kunne anvende e-manifestet på samme måde som skibsfarten mellem tredjelandshavne og EU-havne.

| 4.6.2 | Ikke desto mindre mener udvalget, at det vil være hensigtsmæssigt, hvis anvendelsesområdet for e-manifestet eksplicit angives i kommende forslag på området. |
| --- | --- |

4.6.2

Ikke desto mindre mener udvalget, at det vil være hensigtsmæssigt, hvis anvendelsesområdet for e-manifestet eksplicit angives i kommende forslag på området.

| 4.6.3 | Set i lyset af konsekvenserne af Kommissionens forslag mener EØSU, at især e-manifestet, det harmoniserede elektroniske ladningsmanifest med informationer om status for varerne om bord, bør indføres hurtigst muligt efter høring af det kompetente toldudvalg. |
| --- | --- |

4.6.3

Set i lyset af konsekvenserne af Kommissionens forslag mener EØSU, at især e-manifestet, det harmoniserede elektroniske ladningsmanifest med informationer om status for varerne om bord, bør indføres hurtigst muligt efter høring af det kompetente toldudvalg.

| 4.6.4 | Derfor opfordrer udvalget også til, at Kommissionen, efter at det er besluttet at indføre de foreslåede foranstaltninger, prioriterer harmoniseringen internt i EU. Hvis e-manifestet skal fungere, må medlemsstaternes IT-systemer gøres fuldt ud interoperable. |
| --- | --- |

4.6.4

Derfor opfordrer udvalget også til, at Kommissionen, efter at det er besluttet at indføre de foreslåede foranstaltninger, prioriterer harmoniseringen internt i EU. Hvis e-manifestet skal fungere, må medlemsstaternes IT-systemer gøres fuldt ud interoperable.

| 4.6.5 | Set i det perspektiv vurderer EØSU, at Kommissionens tidsfrist for e-manifestet, dvs. juni 2015, virker optimistisk, men må fastholdes. |
| --- | --- |

4.6.5

Set i det perspektiv vurderer EØSU, at Kommissionens tidsfrist for e-manifestet, dvs. juni 2015, virker optimistisk, men må fastholdes.

| 4.6.6 | Som følge af direktiv 2010/65/EF er medlemsstaterne allerede forpligtet til at etablere nationale enstrengede systemer inden juni 2015, hvilket udgør et vigtigt skridt i retning af e-manifestet. Udvalget opfordrer alle medlemsstater, især medlemsstater med søhavne, til reelt at overholde den tidsfrist, som de selv har været med til at fastlægge. Hvis det ikke bliver tilfældet, kan det allerede på forhånd fastslås, at systemet ikke kommer til at fungere. |
| --- | --- |

4.6.6

Som følge af direktiv 2010/65/EF er medlemsstaterne allerede forpligtet til at etablere nationale enstrengede systemer inden juni 2015, hvilket udgør et vigtigt skridt i retning af e-manifestet. Udvalget opfordrer alle medlemsstater, især medlemsstater med søhavne, til reelt at overholde den tidsfrist, som de selv har været med til at fastlægge. Hvis det ikke bliver tilfældet, kan det allerede på forhånd fastslås, at systemet ikke kommer til at fungere.

| 4.6.7 | I øvrigt bør den tekniske forberedelse af e-manifestet iværksættes senest om et halvt år. |
| --- | --- |

4.6.7

I øvrigt bør den tekniske forberedelse af e-manifestet iværksættes senest om et halvt år.

| 4.6.8 | EØSU fremhæver, at informationerne i e-manifestet bør være tilgængelige for alle interessenter, dvs. myndigheder, rederier og speditører. |
| --- | --- |

4.6.8

EØSU fremhæver, at informationerne i e-manifestet bør være tilgængelige for alle interessenter, dvs. myndigheder, rederier og speditører.

| 4.7 | Udvalget gør opmærksom på, at der allerede nu – baseret på en anbefaling fra Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) – findes et manifest i papirformat, der dog ikke er harmoniseret og ikke findes i alle medlemsstater. I praksis har det imidlertid vist sig, at en række toldmyndigheder ikke kender dette manifest eller ikke ønsker at medvirke til at validere eller acceptere dette. Derfor påpeger EØSU, at der er nødvendigt med en grundig informationsformidling, der inddrager alle toldmyndigheder. |
| --- | --- |

4.7

Udvalget gør opmærksom på, at der allerede nu – baseret på en anbefaling fra Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) – findes et manifest i papirformat, der dog ikke er harmoniseret og ikke findes i alle medlemsstater. I praksis har det imidlertid vist sig, at en række toldmyndigheder ikke kender dette manifest eller ikke ønsker at medvirke til at validere eller acceptere dette. Derfor påpeger EØSU, at der er nødvendigt med en grundig informationsformidling, der inddrager alle toldmyndigheder.

| 4.8 | Udvalget henleder opmærksomheden på, at brugen af forenklede procedurer ved sejlads til tredjelandshavne gør det nødvendigt at etablere hurtige og pålidelige overvågnings- og rapporteringssystemer. |
| --- | --- |

4.8

Udvalget henleder opmærksomheden på, at brugen af forenklede procedurer ved sejlads til tredjelandshavne gør det nødvendigt at etablere hurtige og pålidelige overvågnings- og rapporteringssystemer.

| 4.8.1 | I den forbindelse har søtransportsektoren heldigvis EMSA, agenturet, som allerede har dokumenteret sin merværdi med hensyn til e-manifestet for transport. Nu venter en opgave på de europæiske og nationale toldtjenester, der går ud på en hurtig behandling af "varernes status". |
| --- | --- |

4.8.1

I den forbindelse har søtransportsektoren heldigvis EMSA, agenturet, som allerede har dokumenteret sin merværdi med hensyn til e-manifestet for transport. Nu venter en opgave på de europæiske og nationale toldtjenester, der går ud på en hurtig behandling af "varernes status".

5.   Særlige bemærkninger

| 5.1 | Ifølge oplysninger fra Det Europæiske Fællesskabs Rederisammenslutning (ECSA) vil en forenkling af de administrative procedurer resultere i en besparelse på 25 euro pr. container udover den dermed forbundne tidsmæssige gevinst, der vil have en langt større effekt. |
| --- | --- |

5.1

Ifølge oplysninger fra Det Europæiske Fællesskabs Rederisammenslutning (ECSA) vil en forenkling af de administrative procedurer resultere i en besparelse på 25 euro pr. container udover den dermed forbundne tidsmæssige gevinst, der vil have en langt større effekt.

| 5.2 | Ovenstående understreger efter udvalgets opfattelse, at det haster med at fremsætte velafbalancerede forslag, der er acceptable for de vigtigste aktører, dvs. de europæiske og nationale toldmyndigheder, rederier og speditører. |
| --- | --- |

5.2

Ovenstående understreger efter udvalgets opfattelse, at det haster med at fremsætte velafbalancerede forslag, der er acceptable for de vigtigste aktører, dvs. de europæiske og nationale toldmyndigheder, rederier og speditører.

| 5.3 | EØSU ønsker under alle omstændigheder at sikre, at situationen ikke forværres. Dette kunne f.eks. blive tilfældet, hvis godtgørelse af moms ved eksport gøres afhængig af garantier for, at varerne har forladt EU's område. |
| --- | --- |

5.3

EØSU ønsker under alle omstændigheder at sikre, at situationen ikke forværres. Dette kunne f.eks. blive tilfældet, hvis godtgørelse af moms ved eksport gøres afhængig af garantier for, at varerne har forladt EU's område.

| 5.3.1 | Idet momssatsen for øjeblikket er 0 % i ovennævnte tilfælde vil introduktionen af en betingelse kunne resultere i en højere momssats, der kun vil kunne kræves tilbagebetalt med høje omkostninger og tidsspilde til følge. Heldigvis fastslår Kommissionen, at momssatsen i nævnte tilfælde skal forblive på sit nuværende niveau, dvs. 0 %. |
| --- | --- |

5.3.1

Idet momssatsen for øjeblikket er 0 % i ovennævnte tilfælde vil introduktionen af en betingelse kunne resultere i en højere momssats, der kun vil kunne kræves tilbagebetalt med høje omkostninger og tidsspilde til følge. Heldigvis fastslår Kommissionen, at momssatsen i nævnte tilfælde skal forblive på sit nuværende niveau, dvs. 0 %.

| 5.4 | Kommissionen meddeler, at det ikke er hensigten at skabe et nyt IT-system, hvilket ville medføre store omkostninger, men at bygge videre på eksisterende systemer, eller systemer, som er under udvikling, såsom de nationale enstrengede systemer. På dette punkt kan EØSU tilslutte sig Kommissionens strategi. |
| --- | --- |

5.4

Kommissionen meddeler, at det ikke er hensigten at skabe et nyt IT-system, hvilket ville medføre store omkostninger, men at bygge videre på eksisterende systemer, eller systemer, som er under udvikling, såsom de nationale enstrengede systemer. På dette punkt kan EØSU tilslutte sig Kommissionens strategi.

| 5.5 | I øvrigt ønsker udvalget at henlede opmærksomheden på betydningen af, at toldmyndighederne råder over veluddannet personale, der har modtaget relevant efteruddannelse, og mulighederne for at sikre dette. Udvalget har også gjort opmærksom på dette aspekt i en tidligere udtalelse (2). |
| --- | --- |

5.5

I øvrigt ønsker udvalget at henlede opmærksomheden på betydningen af, at toldmyndighederne råder over veluddannet personale, der har modtaget relevant efteruddannelse, og mulighederne for at sikre dette. Udvalget har også gjort opmærksom på dette aspekt i en tidligere udtalelse (2).

| 5.6 | Udvalget er enigt med Kommissionen i, at der i forbindelse med revisionen af direktivet om systemet til overvågning af søfarten skal tages højde for e-manifestets krav. |
| --- | --- |

5.6

Udvalget er enigt med Kommissionen i, at der i forbindelse med revisionen af direktivet om systemet til overvågning af søfarten skal tages højde for e-manifestets krav.

| 5.7 | Hvis Kommissionens forslag, som fremlagt i meddelelsen, godkendes, ønsker udvalget at gøre opmærksom på, at det er yderst vigtigt, at de centrale aktører, såsom toldmyndigheder, søfartssektoren, speditører og arbejdstagere høres og informeres regelmæssigt om fremskridt og barrierer i forbindelse med gennemførelsen. |
| --- | --- |

5.7

Hvis Kommissionens forslag, som fremlagt i meddelelsen, godkendes, ønsker udvalget at gøre opmærksom på, at det er yderst vigtigt, at de centrale aktører, såsom toldmyndigheder, søfartssektoren, speditører og arbejdstagere høres og informeres regelmæssigt om fremskridt og barrierer i forbindelse med gennemførelsen.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EØSU's udtalelse om Motorveje til søs og deres integrering i logistikkæden, EUT C 151 af 16.6.2008, s. 20.

1

Motorveje til søs og deres integrering i logistikkæden

EØSU's udtalelse om En integreret EU-havpolitik, EUT C 211 af 19.8.2008, s. 31.

En integreret EU-havpolitik

EØSU's udtalelse om Europæisk søtransportområde/Meldeformaliteter for skibe, EUT C 128 af 18.5.2010, s. 131.

Europæisk søtransportområde/Meldeformaliteter for skibe

EØSU's udtalelse om En køreplan for et fælles europæisk transportområde (hvidbog), EUT C 24 af 28.1.2012, s. 146.

En køreplan for et fælles europæisk transportområde (hvidbog)

EØSU's udtalelse om Blå vækst, EUT C 161 af 6.6.2013, s. 87.

Blå vækst

EØSU's udtalelse om En ramme for EU's fremtidige havnepolitik, endnu ikke offentliggjort i EUT.

En ramme for EU's fremtidige havnepolitik,

(2)  EØSU's udtalelse om Toldunionens tilstand, EUT C 271 af 19.9.2013, s. 66.

2

Toldunionens tilstand

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/145 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/145

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Den internationale aftale om klimaforandringer 2015: Udformningen af den internationale klimapolitik efter 2020«

COM(2013) 167 final

2014/C 67/29

Ordfører: Josef ZBOŘIL

Den 8. maj 2013 besluttede Kommissionen under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget – Den internationale aftale om klimaforandringer 2015: Udformningen af den internationale klimapolitik efter 2020"

COM(2013) 167 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, der vedtog sin udtalelse den 1. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 120 stemmer for, 3 imod og 9 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU mener, at EU må være proaktiv, ambitiøs og realistisk med hensyn til, hvad der kan opnås – i overensstemmelse med EØSU's udtalelse om "Køreplan for en lavemissionsøkonomi i 2050" (1), og villig til at tilpasse sig de ændrede forhold i verden. En forudsætning for, at en fremtidig klimaaftale bliver en succes, er, at den bygger på de tre søjler: bæredygtighed, gennemsigtighed og ansvarlighed. Et EU, som er i stand til at tackle de eksterne udfordringer, vil også kunne anspore borgerne til at tænke i nye baner. |
| --- | --- |

1.1

EØSU mener, at EU må være proaktiv, ambitiøs og realistisk med hensyn til, hvad der kan opnås – i overensstemmelse med EØSU's udtalelse om "Køreplan for en lavemissionsøkonomi i 2050" (1), og villig til at tilpasse sig de ændrede forhold i verden. En forudsætning for, at en fremtidig klimaaftale bliver en succes, er, at den bygger på de tre søjler: bæredygtighed, gennemsigtighed og ansvarlighed. Et EU, som er i stand til at tackle de eksterne udfordringer, vil også kunne anspore borgerne til at tænke i nye baner.

| 1.2 | Kommissionens dokument er et detaljeret grundlag for drøftelserne om og forberedelserne af de kommende klimaforhandlinger, der skal munde ud i en troværdig global aftale i 2015. |
| --- | --- |

1.2

Kommissionens dokument er et detaljeret grundlag for drøftelserne om og forberedelserne af de kommende klimaforhandlinger, der skal munde ud i en troværdig global aftale i 2015.

| 1.3 | Udvalget værdsætter, at Kommissionen har taget fat på arbejdet med de vigtige principper for den forventede globale aftale, og støtter Kommissionen i det videre forberedende arbejde, der er nødvendigt for at etablere en universel, ambitiøs, effektiv, retfærdig og afbalanceret, gennemsigtig og retligt forpligtende ramme for aftalen. De internationale klimaforhandlinger bør være et forum, hvor landene hjælper hinanden fremad i stedet for at holde hinanden tilbage. |
| --- | --- |

1.3

Udvalget værdsætter, at Kommissionen har taget fat på arbejdet med de vigtige principper for den forventede globale aftale, og støtter Kommissionen i det videre forberedende arbejde, der er nødvendigt for at etablere en universel, ambitiøs, effektiv, retfærdig og afbalanceret, gennemsigtig og retligt forpligtende ramme for aftalen. De internationale klimaforhandlinger bør være et forum, hvor landene hjælper hinanden fremad i stedet for at holde hinanden tilbage.

| 1.4 | Det videre arbejde må have fokus på at vinde bred opbakning til den globale 2015-aftale, da det globale geopolitiske og økonomiske landkort har ændret sig betydeligt inden for et kort tidsrum. Disse omvæltninger må tages i betragtning, og EU's klima- og energipolitiks rolle under den økonomiske tilbagegang og i de kommende år må vurderes nøje. EØSU minder om sin holdning (som fremført i udtalelsen om det 7. miljøhandlingsprogram) (2) om, at ikke kun den finansielle og økonomiske krise, men også miljøkrisen, som bl.a. manifesterer sig i klimabelastning, skyldes en overudnyttelse af de finansielle ressourcer og naturressourcerne, og at det kræver en helt ny tænkemåde – som bl.a. EU's bæredygtighedsstrategi bygger på – at overvinde disse kriser. Fremtidens økonomi skal i vidt omfang bygge på ikke-fossile energikilder. EU's politik er fortsat ambitiøs, men målene bør fastsættes hen ad vejen og være afstemt efter de globale forhold, ligesom eventuelle betingelser bør være klart definerede. |
| --- | --- |

1.4

Det videre arbejde må have fokus på at vinde bred opbakning til den globale 2015-aftale, da det globale geopolitiske og økonomiske landkort har ændret sig betydeligt inden for et kort tidsrum. Disse omvæltninger må tages i betragtning, og EU's klima- og energipolitiks rolle under den økonomiske tilbagegang og i de kommende år må vurderes nøje. EØSU minder om sin holdning (som fremført i udtalelsen om det 7. miljøhandlingsprogram) (2) om, at ikke kun den finansielle og økonomiske krise, men også miljøkrisen, som bl.a. manifesterer sig i klimabelastning, skyldes en overudnyttelse af de finansielle ressourcer og naturressourcerne, og at det kræver en helt ny tænkemåde – som bl.a. EU's bæredygtighedsstrategi bygger på – at overvinde disse kriser. Fremtidens økonomi skal i vidt omfang bygge på ikke-fossile energikilder. EU's politik er fortsat ambitiøs, men målene bør fastsættes hen ad vejen og være afstemt efter de globale forhold, ligesom eventuelle betingelser bør være klart definerede.

| 1.5 | I sidste ende er det det internationale økonomiske landskab og en bredt accepteret styring af processen, der bliver bestemmende for de videre drøftelser om en fremtidig global klimaaftale. Processen vil blive styret af de økonomiske supermagter, og EU må være fuldt ud parat til at spille sin globale rolle og gå foran med et godt eksempel. EU skal dog også være opmærksom på ikke at miste sin hidtidige suveræne førerposition på områderne klimabeskyttelse og teknologisk udvikling. Der er behov for en yderligere (objektiv) analyse for at kunne vurdere Kyotoprotokollen som helhed med alle dens fordele og ulemper, og erfaringerne herfra må tages med ved udformningen af 2015-aftalen. Også den kommende femte sammenfattende rapport fra IPCC (2014) vil være med til at danne rammen. |
| --- | --- |

1.5

I sidste ende er det det internationale økonomiske landskab og en bredt accepteret styring af processen, der bliver bestemmende for de videre drøftelser om en fremtidig global klimaaftale. Processen vil blive styret af de økonomiske supermagter, og EU må være fuldt ud parat til at spille sin globale rolle og gå foran med et godt eksempel. EU skal dog også være opmærksom på ikke at miste sin hidtidige suveræne førerposition på områderne klimabeskyttelse og teknologisk udvikling. Der er behov for en yderligere (objektiv) analyse for at kunne vurdere Kyotoprotokollen som helhed med alle dens fordele og ulemper, og erfaringerne herfra må tages med ved udformningen af 2015-aftalen. Også den kommende femte sammenfattende rapport fra IPCC (2014) vil være med til at danne rammen.

| 1.6 | Der er stadig generel enighed blandt videnskabsfolk om, at det vil være fuldkommen uacceptabelt at tillade en global temperaturstigning på mere end 2 grader over 1990-niveauet, og at drivhusgasniveauerne i atmosfæren skal stabiliseres på de nuværende niveauer. Det kan kun opnås gennem en kraftig reduktion af klimaskadelige emissioner. For øjeblikket stiger drivhusgasniveauerne imidlertid fortsat støt år efter år. Indsatsen for at reducere emissionerne øges heldigvis betydeligt, men er ikke i nærheden af det, der skal til for at stabilisere dem. Det overordnede mål med den nye runde af forhandlinger må derfor være at få fremskyndet processen og sikre langt mere ambitiøse forpligtelser og handling fra alle lande og alle dele af samfundet. |
| --- | --- |

1.6

Der er stadig generel enighed blandt videnskabsfolk om, at det vil være fuldkommen uacceptabelt at tillade en global temperaturstigning på mere end 2 grader over 1990-niveauet, og at drivhusgasniveauerne i atmosfæren skal stabiliseres på de nuværende niveauer. Det kan kun opnås gennem en kraftig reduktion af klimaskadelige emissioner. For øjeblikket stiger drivhusgasniveauerne imidlertid fortsat støt år efter år. Indsatsen for at reducere emissionerne øges heldigvis betydeligt, men er ikke i nærheden af det, der skal til for at stabilisere dem. Det overordnede mål med den nye runde af forhandlinger må derfor være at få fremskyndet processen og sikre langt mere ambitiøse forpligtelser og handling fra alle lande og alle dele af samfundet.

| 1.7 | Forhandlingsparternes interesser må analyseres omhyggeligt, og synergier kortlægges i den forberedende fase for at undgå potentielle interessekonflikter og bygge videre på synergier. Ambitiøse og realistiske foranstaltninger og mål bør være baseret på konsensus og interaktion mellem dem, som i praksis skal gennemføre aktionerne. Positive incitamenter kunne gøre det lettere at vinde bred opbakning til de anbefalede foranstaltninger og mål og sikre en fuldstændig gennemførelse. |
| --- | --- |

1.7

Forhandlingsparternes interesser må analyseres omhyggeligt, og synergier kortlægges i den forberedende fase for at undgå potentielle interessekonflikter og bygge videre på synergier. Ambitiøse og realistiske foranstaltninger og mål bør være baseret på konsensus og interaktion mellem dem, som i praksis skal gennemføre aktionerne. Positive incitamenter kunne gøre det lettere at vinde bred opbakning til de anbefalede foranstaltninger og mål og sikre en fuldstændig gennemførelse.

| 1.8 | Det kan kun lade sig gøre ved hjælp af en transparent og grundig vurdering af effektiviteten af klimapolitikkerne og deres omkostninger og positive indvirkning på økonomien og samfundet som helhed. Udvalget tilslutter sig Kommissionens synspunkt om, at 2015-aftalen skal være åben for alle og omfatte "almengyldige" forpligtelser for både udviklede lande og udviklingslande. |
| --- | --- |

1.8

Det kan kun lade sig gøre ved hjælp af en transparent og grundig vurdering af effektiviteten af klimapolitikkerne og deres omkostninger og positive indvirkning på økonomien og samfundet som helhed. Udvalget tilslutter sig Kommissionens synspunkt om, at 2015-aftalen skal være åben for alle og omfatte "almengyldige" forpligtelser for både udviklede lande og udviklingslande.

| 1.9 | De aktiviteter og tiltag, der iværksættes "i marken" (lokalsamfund, sektorer) uden den nye globale klimaaftale, illustrerer på bedste vis den proaktive indstilling i civilsamfundet generelt. I realiteten er det civilsamfundet, der skal være primus motor, ikke mindst når det gælder opfyldelsen af 2015-aftalens politikker og mål. Samtidig skal civilsamfundet dog også opildne til et stærkere politisk engagement og holde øje med, om de politiske løfter om en større indsats for at bekæmpe klimaforandringerne (f.eks. løftet om at stoppe støtten til energiproduktion med fossile brændstoffer) vitterlig overholdes. Det er grunden til, at de politikker, der vedtages, må opfylde civilsamfundets forventninger om krav om gennemsigtighed og ansvarlighed og ikke skabe sociale og økonomiske uligheder. 2015-aftalen vil være det første skridt på vejen mod en verdensomspændende energiomstilling. |
| --- | --- |

1.9

De aktiviteter og tiltag, der iværksættes "i marken" (lokalsamfund, sektorer) uden den nye globale klimaaftale, illustrerer på bedste vis den proaktive indstilling i civilsamfundet generelt. I realiteten er det civilsamfundet, der skal være primus motor, ikke mindst når det gælder opfyldelsen af 2015-aftalens politikker og mål. Samtidig skal civilsamfundet dog også opildne til et stærkere politisk engagement og holde øje med, om de politiske løfter om en større indsats for at bekæmpe klimaforandringerne (f.eks. løftet om at stoppe støtten til energiproduktion med fossile brændstoffer) vitterlig overholdes. Det er grunden til, at de politikker, der vedtages, må opfylde civilsamfundets forventninger om krav om gennemsigtighed og ansvarlighed og ikke skabe sociale og økonomiske uligheder. 2015-aftalen vil være det første skridt på vejen mod en verdensomspændende energiomstilling.

| 1.10 | For at vise lederskab og få mere indflydelse på de internationale forhandlinger skal EU forpligte sig til mere krævende mål for 2020 og 2030 og demonstrere, hvordan gennemførelsen af sådanne mål er en integreret del af dets planer for økonomisk genopretning og overgang til en mere bæredygtig fremtid. Udvalget opfordrer Rådet, Kommissionen og Parlamentet til at sikre, at alle de eksisterende CO2-mål for 2020 gennemføres fuldt ud, og overveje en stramning af 2020-målet om reduktion af drivhusgasudledningen til 25 % som et skridt på vejen mod den aftalte reduktion på 80-95 % i 2050. Udvalget anbefaler fortsat, at EU vedtager vejledende mål for reduktion af drivhusgasudledningen med 40 % i 2030 og 60 % i 2040, og at det følger op med juridisk bindende politikker, som sikrer, at disse mål nås. Disse langsigtede vejledende mål er nødvendige som referencepunkter, der skaber forudsigelighed og stabilitet for investorer og beslutningstagere. De vil også sætte en høj standard for ambitionsniveauet i de internationale forhandlinger. |
| --- | --- |

1.10

For at vise lederskab og få mere indflydelse på de internationale forhandlinger skal EU forpligte sig til mere krævende mål for 2020 og 2030 og demonstrere, hvordan gennemførelsen af sådanne mål er en integreret del af dets planer for økonomisk genopretning og overgang til en mere bæredygtig fremtid. Udvalget opfordrer Rådet, Kommissionen og Parlamentet til at sikre, at alle de eksisterende CO2-mål for 2020 gennemføres fuldt ud, og overveje en stramning af 2020-målet om reduktion af drivhusgasudledningen til 25 % som et skridt på vejen mod den aftalte reduktion på 80-95 % i 2050. Udvalget anbefaler fortsat, at EU vedtager vejledende mål for reduktion af drivhusgasudledningen med 40 % i 2030 og 60 % i 2040, og at det følger op med juridisk bindende politikker, som sikrer, at disse mål nås. Disse langsigtede vejledende mål er nødvendige som referencepunkter, der skaber forudsigelighed og stabilitet for investorer og beslutningstagere. De vil også sætte en høj standard for ambitionsniveauet i de internationale forhandlinger.

| 1.11 | Det er svært at se, hvordan de store aktørers forskelligrettede interesser skal kunne forenes inden for rammerne af det nuværende forhandlingsformat med emissionslofter og -handel. Mange interessenter giver udtryk for forbehold og foreslår alternativer til det fremtidige forhandlingsformat. Der bør ses nærmere på andre, nye modeller for en aftale baseret på f.eks. CO2-budgettering, en global CO2-afgift, det indiske forslag om at tildele emissionsrettigheder pr. indbygger eller en kombination af disse ideer. |
| --- | --- |

1.11

Det er svært at se, hvordan de store aktørers forskelligrettede interesser skal kunne forenes inden for rammerne af det nuværende forhandlingsformat med emissionslofter og -handel. Mange interessenter giver udtryk for forbehold og foreslår alternativer til det fremtidige forhandlingsformat. Der bør ses nærmere på andre, nye modeller for en aftale baseret på f.eks. CO2-budgettering, en global CO2-afgift, det indiske forslag om at tildele emissionsrettigheder pr. indbygger eller en kombination af disse ideer.

| 1.12 | EØSU tilslutter sig fuldt ud synspunktet i meddelelsen om, at vi ikke kan vente indtil 2015-aftalen træder i kraft i 2020: De foranstaltninger, vi træffer mellem nu og 2020, vil være afgørende for at få ledet politikkerne på rette spor. Foranstaltningerne må være gennemtænkte og bygge på reelle og konkrete resultater inden for videnskab, teknologi og udvikling, hvilket EØSU har fremført i sin udtalelse om køreplanen for en lavemissionsøkonomi i 2050 (3). |
| --- | --- |

1.12

EØSU tilslutter sig fuldt ud synspunktet i meddelelsen om, at vi ikke kan vente indtil 2015-aftalen træder i kraft i 2020: De foranstaltninger, vi træffer mellem nu og 2020, vil være afgørende for at få ledet politikkerne på rette spor. Foranstaltningerne må være gennemtænkte og bygge på reelle og konkrete resultater inden for videnskab, teknologi og udvikling, hvilket EØSU har fremført i sin udtalelse om køreplanen for en lavemissionsøkonomi i 2050 (3).

2.   Kommissionens meddelelse

| 2.1 | I 2011 påbegyndte det internationale samfund forhandlinger om en ny international aftale om at handle i fællesskab for at beskytte klimaet. Denne aftale, der skal færdiggøres inden udgangen af 2015 og anvendes fra 2020, er i øjeblikket ved at blive forhandlet i en proces, der er kendt som "Durbanplatformen for en styrket indsats" (ADP). |
| --- | --- |

2.1

I 2011 påbegyndte det internationale samfund forhandlinger om en ny international aftale om at handle i fællesskab for at beskytte klimaet. Denne aftale, der skal færdiggøres inden udgangen af 2015 og anvendes fra 2020, er i øjeblikket ved at blive forhandlet i en proces, der er kendt som "Durbanplatformen for en styrket indsats" (ADP).

| 2.2 | 2015-aftalen skal frem til 2020 samle det nuværende kludetæppe af bindende og ikke-bindende ordninger under FN’s rammekonvention om klimaforandringer ("konventionen") i én samlet ordning. |
| --- | --- |

2.2

2015-aftalen skal frem til 2020 samle det nuværende kludetæppe af bindende og ikke-bindende ordninger under FN’s rammekonvention om klimaforandringer ("konventionen") i én samlet ordning.

| 2.3 | København-Cancún-processens ensidige eller "bottom-up"-fremgangsmåde gav mulighed for en mere omfattende international strategi. |
| --- | --- |

2.3

København-Cancún-processens ensidige eller "bottom-up"-fremgangsmåde gav mulighed for en mere omfattende international strategi.

| 2.4 | Ved udformningen af 2015-aftalen er vi nødt til at tage ved lære af de positive resultater og manglerne i konventionen, Kyotoprotokollen og København-Cancún-processen. Vi skal sætte os ud over det nord/syd-mønster, der afspejler verden i 1990’erne, og videre til et system baseret på gensidig afhængighed og fælles ansvar. |
| --- | --- |

2.4

Ved udformningen af 2015-aftalen er vi nødt til at tage ved lære af de positive resultater og manglerne i konventionen, Kyotoprotokollen og København-Cancún-processen. Vi skal sætte os ud over det nord/syd-mønster, der afspejler verden i 1990’erne, og videre til et system baseret på gensidig afhængighed og fælles ansvar.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | EØSU har allerede i sin udtalelse om det 7. miljøhandlingsprogram (4) gjort opmærksom på parallellerne mellem finanskrisen og miljøkrisen. Begge skyldes en ikke bæredygtig omgang med de økonomiske ressourcer og naturressourcerne. I udtalelsen krævede udvalget, "at der reageres på miljøkrisen på samme måde, som der blev vedtaget en finanspagt med foranstaltninger til bekæmpelse af finanskrisen, dvs. at der udarbejdes klare regler omfattende gennemskuelige indikatorer, kontroller og sanktioner". Det samme gælder for de kommende klimaforhandlinger, som skal udsende klare signaler til fremme af en ressourceeffektiv lavkulstoføkonomi. |
| --- | --- |

3.1

EØSU har allerede i sin udtalelse om det 7. miljøhandlingsprogram (4) gjort opmærksom på parallellerne mellem finanskrisen og miljøkrisen. Begge skyldes en ikke bæredygtig omgang med de økonomiske ressourcer og naturressourcerne. I udtalelsen krævede udvalget, "at der reageres på miljøkrisen på samme måde, som der blev vedtaget en finanspagt med foranstaltninger til bekæmpelse af finanskrisen, dvs. at der udarbejdes klare regler omfattende gennemskuelige indikatorer, kontroller og sanktioner". Det samme gælder for de kommende klimaforhandlinger, som skal udsende klare signaler til fremme af en ressourceeffektiv lavkulstoføkonomi.

| 3.2 | Der er sket store geopolitiske forandringer, og dem må der tages hensyn til i forberedelserne af forhandlingsstrategien. Inden for et kort tidsrum har det geopolitiske og økonomiske verdenskort fuldstændig ændret sig. Disse omvæltninger er til dels blevet udløst af den finansielle krise, som i EU har følgeskab af en økonomisk krise, samtidig med at erhvervsinvesteringsgraden er faldet fra 23 point (2008) til 18,3 point (1. halvår af 2013) (Eurostat). Når strategien for de kommende forhandlinger lægges, må EU's klima- og energipolitiks rolle under den økonomiske tilbagegang vurderes nøje. |
| --- | --- |

3.2

Der er sket store geopolitiske forandringer, og dem må der tages hensyn til i forberedelserne af forhandlingsstrategien. Inden for et kort tidsrum har det geopolitiske og økonomiske verdenskort fuldstændig ændret sig. Disse omvæltninger er til dels blevet udløst af den finansielle krise, som i EU har følgeskab af en økonomisk krise, samtidig med at erhvervsinvesteringsgraden er faldet fra 23 point (2008) til 18,3 point (1. halvår af 2013) (Eurostat). Når strategien for de kommende forhandlinger lægges, må EU's klima- og energipolitiks rolle under den økonomiske tilbagegang vurderes nøje.

| 3.3 | Denne indsats er endnu ikke tilstrækkelig. I sidste ende er det det internationale økonomiske landskab, som bliver bestemmende for de videre drøftelser om en fremtidig global klimatraktat, og processen vil blive styret af de økonomiske supermagter: Kina og USA, efterfulgt af Indien og de øvrige BRIKS-lande (som tilsammen udledte 61,8 % af de globale emissioner i 2012). I 2020 vil der være bygget nye kulfyrede kraftværker med en produktion på 400-600 GW. EU er midt i en økonomisk krise, som har kostet 3,8 millioner jobs og et fald i industriproduktionen på omtrent 20 %, mens antallet af ansatte i sektoren for vedvarende energi og energibesparende foranstaltninger steg. |
| --- | --- |

3.3

Denne indsats er endnu ikke tilstrækkelig. I sidste ende er det det internationale økonomiske landskab, som bliver bestemmende for de videre drøftelser om en fremtidig global klimatraktat, og processen vil blive styret af de økonomiske supermagter: Kina og USA, efterfulgt af Indien og de øvrige BRIKS-lande (som tilsammen udledte 61,8 % af de globale emissioner i 2012). I 2020 vil der være bygget nye kulfyrede kraftværker med en produktion på 400-600 GW. EU er midt i en økonomisk krise, som har kostet 3,8 millioner jobs og et fald i industriproduktionen på omtrent 20 %, mens antallet af ansatte i sektoren for vedvarende energi og energibesparende foranstaltninger steg.

| 3.4 | Der ses imidlertid meget positive tegn inden for klimabeskyttelsen:






  — | I EU androg kraftværker, der bruger vedvarende energi, 71,3 % af de nye anlæg i 2011 (i alt 32,0 GW ny elkapacitet ud af 44,9 GW) og i 2012 androg kraftværker, der bruger vedvarende energi, 69 % af de nye anlæg (31 GW af i alt 44,6 GW ny elkapacitet). I 2011 blev nye kulfyrede kraftværker med 2,1 GW sat i drift, mens 840 MW fra kulfyrede kraftværker blev sat ud af drift. I 2012 var kapaciteten på nedlagte kraftværker (5,4 GW) tilmed næsten dobbelt så stor som kapaciteten i de nye kulkraftværker (3,0 GW). |
| --- | --- | --- |

3.4

Der ses imidlertid meget positive tegn inden for klimabeskyttelsen:

—

I EU androg kraftværker, der bruger vedvarende energi, 71,3 % af de nye anlæg i 2011 (i alt 32,0 GW ny elkapacitet ud af 44,9 GW) og i 2012 androg kraftværker, der bruger vedvarende energi, 69 % af de nye anlæg (31 GW af i alt 44,6 GW ny elkapacitet). I 2011 blev nye kulfyrede kraftværker med 2,1 GW sat i drift, mens 840 MW fra kulfyrede kraftværker blev sat ud af drift. I 2012 var kapaciteten på nedlagte kraftværker (5,4 GW) tilmed næsten dobbelt så stor som kapaciteten i de nye kulkraftværker (3,0 GW).

| — | De høje samlede emissioner fra Kina (26,7 % af de samlede emissioner på verdensplan) skal anskues i forhold til andelen af verdensbefolkningen (19 %). I forhold til EU (7 % af befolkningen, 11,5 % af drivhusgasemissionerne) og USA (4,4 % af befolkningen, og 16,8 % af de samlede drivhusgasemissioner) er Kinas emissioner pr. indbygger stadig forholdsvis lave. Det må anerkendes, at Kina har givet tilsagn om at øge anvendelsen af vindkraft og andre vedvarende energikilder ved at øge anvendelsen af ikke-fossile brændstoffer i det samlede energimix, i og med at det agter at nedbringe CO2-emissionsintensiteten pr. BNP-enhed med 40-50 % senest i 2020. |
| --- | --- |

—

De høje samlede emissioner fra Kina (26,7 % af de samlede emissioner på verdensplan) skal anskues i forhold til andelen af verdensbefolkningen (19 %). I forhold til EU (7 % af befolkningen, 11,5 % af drivhusgasemissionerne) og USA (4,4 % af befolkningen, og 16,8 % af de samlede drivhusgasemissioner) er Kinas emissioner pr. indbygger stadig forholdsvis lave. Det må anerkendes, at Kina har givet tilsagn om at øge anvendelsen af vindkraft og andre vedvarende energikilder ved at øge anvendelsen af ikke-fossile brændstoffer i det samlede energimix, i og med at det agter at nedbringe CO2-emissionsintensiteten pr. BNP-enhed med 40-50 % senest i 2020.

| — | I USA udvikler vedvarende energi sig hurtigt. Vindkraft blev i 2012 for første gang den største kilde til ny kapacitet til elproduktion med en andel på 43 % af ny tilført elektricitet og med over 13 GW føjet til nettet. |
| --- | --- |

—

I USA udvikler vedvarende energi sig hurtigt. Vindkraft blev i 2012 for første gang den største kilde til ny kapacitet til elproduktion med en andel på 43 % af ny tilført elektricitet og med over 13 GW føjet til nettet.

| 3.5 | Verden er ikke på rette vej mod at opfylde det mål, som regeringerne er blevet enige om, nemlig at stigningen i den gennemsnitlige globale temperatur ikke må overstige 2 grader Celsius (°C) på lang sigt. Drivhusgasudledningen er på verdensplan i stærk vækst, og i maj 2013 oversteg CO2-niveauet i atmosfæren 400 ppm. |
| --- | --- |

3.5

Verden er ikke på rette vej mod at opfylde det mål, som regeringerne er blevet enige om, nemlig at stigningen i den gennemsnitlige globale temperatur ikke må overstige 2 grader Celsius (°C) på lang sigt. Drivhusgasudledningen er på verdensplan i stærk vækst, og i maj 2013 oversteg CO2-niveauet i atmosfæren 400 ppm.

| 3.6 | De politikker, som allerede er eller er ved at blive gennemført, vil sandsynligvis betyde, at gennemsnitstemperaturen på lang sigt vil stige med mellem 3,6 °C og 5,3 °C (i forhold til det førindustrielle niveau), og at den største stigning vil forekomme i dette århundrede (baseret på modelberegninger af klimaet). |
| --- | --- |

3.6

De politikker, som allerede er eller er ved at blive gennemført, vil sandsynligvis betyde, at gennemsnitstemperaturen på lang sigt vil stige med mellem 3,6 °C og 5,3 °C (i forhold til det førindustrielle niveau), og at den største stigning vil forekomme i dette århundrede (baseret på modelberegninger af klimaet).

| 3.7 | Hvis det skal være realistisk muligt at nå målet på 2 °C, skal der gribes konkret ind inden 2020, hvor en ny international klimaaftale efter planen træder i kraft. Energi er kernen til en løsning på problemet: energisektoren står for ca. 2/3 af drivhusgasudledningen, da mere end 80 % af verdens energiforbrug er baseret på fossile brændstoffer. |
| --- | --- |

3.7

Hvis det skal være realistisk muligt at nå målet på 2 °C, skal der gribes konkret ind inden 2020, hvor en ny international klimaaftale efter planen træder i kraft. Energi er kernen til en løsning på problemet: energisektoren står for ca. 2/3 af drivhusgasudledningen, da mere end 80 % af verdens energiforbrug er baseret på fossile brændstoffer.

| 3.8 | Trods positive udviklinger i nogle lande steg de globale energirelaterede CO2-emissioner med 1,4 % og nåede op på historisk høje 31,6 gigatons (Gt) i 2012. 60 % af de globale emissioner udledes i dag af ikke-OECD-lande – en stigning på 45 % siden 2000. I 2012 bidrog Kina mest til stigningen i de globale CO2-emissioner; en stigning, der dog var en af de laveste i ti år, primært på grund af brugen af vedvarende kilder og store forbedringer af energiintensiviteten i den kinesiske økonomi. |
| --- | --- |

3.8

Trods positive udviklinger i nogle lande steg de globale energirelaterede CO2-emissioner med 1,4 % og nåede op på historisk høje 31,6 gigatons (Gt) i 2012. 60 % af de globale emissioner udledes i dag af ikke-OECD-lande – en stigning på 45 % siden 2000. I 2012 bidrog Kina mest til stigningen i de globale CO2-emissioner; en stigning, der dog var en af de laveste i ti år, primært på grund af brugen af vedvarende kilder og store forbedringer af energiintensiviteten i den kinesiske økonomi.

| 3.9 | I USA fik omstillingen fra kul til gas til produktionen af elektricitet emissionerne nedbragt med 200 millioner tons (Mt), som dermed nåede op på niveauet fra midten af 1990'erne. Trods øget brug af kul faldt emissionerne i Europa med 50 Mt på grund af den økonomiske afmatning, væksten i vedvarende energi og loftet for emissioner fra industri- og energisektorerne. I Japan steg emissionerne med 70 Mt, da energieffektiviseringerne ikke helt kunne opveje den brug af fossile brændstoffer, der kompenserer for den nedsatte produktion af kernekraft. Selv hvis de politikker, der arbejdes hen imod, gennemføres, viser beregninger, at de globale energirelaterede drivhusgasemissioner i 2020 vil være på et niveau, der er næsten 4 Gt CO2-ækvivalenter højere end det, der vil gøre det muligt at overholde målet på 2 °C, hvilket understreger omfanget af den udfordring, der stadig skal løses blot i dette årti. |
| --- | --- |

3.9

I USA fik omstillingen fra kul til gas til produktionen af elektricitet emissionerne nedbragt med 200 millioner tons (Mt), som dermed nåede op på niveauet fra midten af 1990'erne. Trods øget brug af kul faldt emissionerne i Europa med 50 Mt på grund af den økonomiske afmatning, væksten i vedvarende energi og loftet for emissioner fra industri- og energisektorerne. I Japan steg emissionerne med 70 Mt, da energieffektiviseringerne ikke helt kunne opveje den brug af fossile brændstoffer, der kompenserer for den nedsatte produktion af kernekraft. Selv hvis de politikker, der arbejdes hen imod, gennemføres, viser beregninger, at de globale energirelaterede drivhusgasemissioner i 2020 vil være på et niveau, der er næsten 4 Gt CO2-ækvivalenter højere end det, der vil gøre det muligt at overholde målet på 2 °C, hvilket understreger omfanget af den udfordring, der stadig skal løses blot i dette årti.

| 3.10 | Internationale klimaforhandlinger har udmøntet sig i et løfte om at nå til enighed om en ny global aftale senest i 2015 til ikrafttræden i 2020. Men den økonomiske krise har forsinket ibrugtagningen af rene energikilder og indvirket negativt på CO2-markederne. For øjeblikket betales der en kulstofpris på 8 % af de globale CO2-emissioner, mens der for 15 % af emissionerne er et incitament på 110 USD pr. ton i form af subsidier til fossile brændstoffer (ikke-EU-lande). EØSU opfordrer det internationale samfund til i klimaaftalen 2015 på bindende vis at indfri det løfte, som blev nedfældet allerede i 2012 i slutdokumentet fra FN's Rio+20-konference, nemlig at afskaffe subsidierne til miljøskadelige fossile energikilder, som ifølge Verdensbanken beløber sig til 780 mia. USD om året. |
| --- | --- |

3.10

Internationale klimaforhandlinger har udmøntet sig i et løfte om at nå til enighed om en ny global aftale senest i 2015 til ikrafttræden i 2020. Men den økonomiske krise har forsinket ibrugtagningen af rene energikilder og indvirket negativt på CO2-markederne. For øjeblikket betales der en kulstofpris på 8 % af de globale CO2-emissioner, mens der for 15 % af emissionerne er et incitament på 110 USD pr. ton i form af subsidier til fossile brændstoffer (ikke-EU-lande). EØSU opfordrer det internationale samfund til i klimaaftalen 2015 på bindende vis at indfri det løfte, som blev nedfældet allerede i 2012 i slutdokumentet fra FN's Rio+20-konference, nemlig at afskaffe subsidierne til miljøskadelige fossile energikilder, som ifølge Verdensbanken beløber sig til 780 mia. USD om året.

| 3.11 | I nogle regioner virker prisdynamikken mellem gas og kul til fordel for emissionsreduktioner, mens den i andre forsinker processen, og samtidig er kernekraften stødt på problemer, og CO2-opsamling og -lagring i stor målestok ligger fortsat et godt stykke ude i fremtiden. Trods den voksende interesse for energieffektiviseringer er der stadig et enormt uudnyttet økonomisk potentiale. Ikke-vandbaserede vedvarende energikilder – som støttes med specifikke politikker – har haft en tocifret procentvækst i installeret kapacitet. Investeringer i vedvarende energi forudsætter stabile økonomiske betingelser for såvel CO2-priserne og på sigt beskatningen i de lande, der anvender en CO2-afgift. |
| --- | --- |

3.11

I nogle regioner virker prisdynamikken mellem gas og kul til fordel for emissionsreduktioner, mens den i andre forsinker processen, og samtidig er kernekraften stødt på problemer, og CO2-opsamling og -lagring i stor målestok ligger fortsat et godt stykke ude i fremtiden. Trods den voksende interesse for energieffektiviseringer er der stadig et enormt uudnyttet økonomisk potentiale. Ikke-vandbaserede vedvarende energikilder – som støttes med specifikke politikker – har haft en tocifret procentvækst i installeret kapacitet. Investeringer i vedvarende energi forudsætter stabile økonomiske betingelser for såvel CO2-priserne og på sigt beskatningen i de lande, der anvender en CO2-afgift.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1 | Hvordan kan 2015-aftalen udformes, så det sikres, at de enkelte lande kan skabe en bæredygtig økonomisk udvikling og samtidig tilskyndes til at yde deres rimelige og retfærdige andel af indsatsen for at begrænse de globale drivhusgasemissioner, så udviklingen ledes ad baner, som gør det muligt for os at opfylde 2 °C-målsætningen? Først og fremmest er det svært at se, hvordan de store aktørers forskelligrettede interesser skal kunne forenes inden for rammerne af det nuværende forhandlingsformat med emissionslofter og -handel, men ikke desto mindre er rimelige og retfærdige bidrag fra alle en absolut forudsætning for enhver fremtidig aftale. Derfor bør der i det mindste som et alternativ udformes en anden aftalemodel, og det bør erkendes, at der er problemer med styringen. Der må findes måder, hvorpå det kan sikres, at de iværksatte klimatiltag kan understøtte den samfundsmæssige, økonomiske og miljømæssige vækst og udvikling. Det kan kun lade sig gøre ved hjælp af en transparent og grundig vurdering af effektiviteten af klimapolitikkerne og deres omkostninger og positive indvirkning på økonomien og samfundet som helhed. Vi bør tage ved lære af Kyoto, dens kompleksitet og smuthuller. Den burde være et godt udgangspunkt for seriøst at arbejde hen imod en ny model. Den forlængede Kyoto II og emissionsfordelingen deri er et meget klart signal om, at der er behov for en helt anden model. |
| --- | --- |

4.1

Hvordan kan 2015-aftalen udformes, så det sikres, at de enkelte lande kan skabe en bæredygtig økonomisk udvikling og samtidig tilskyndes til at yde deres rimelige og retfærdige andel af indsatsen for at begrænse de globale drivhusgasemissioner, så udviklingen ledes ad baner, som gør det muligt for os at opfylde 2 °C-målsætningen? Først og fremmest er det svært at se, hvordan de store aktørers forskelligrettede interesser skal kunne forenes inden for rammerne af det nuværende forhandlingsformat med emissionslofter og -handel, men ikke desto mindre er rimelige og retfærdige bidrag fra alle en absolut forudsætning for enhver fremtidig aftale. Derfor bør der i det mindste som et alternativ udformes en anden aftalemodel, og det bør erkendes, at der er problemer med styringen. Der må findes måder, hvorpå det kan sikres, at de iværksatte klimatiltag kan understøtte den samfundsmæssige, økonomiske og miljømæssige vækst og udvikling. Det kan kun lade sig gøre ved hjælp af en transparent og grundig vurdering af effektiviteten af klimapolitikkerne og deres omkostninger og positive indvirkning på økonomien og samfundet som helhed. Vi bør tage ved lære af Kyoto, dens kompleksitet og smuthuller. Den burde være et godt udgangspunkt for seriøst at arbejde hen imod en ny model. Den forlængede Kyoto II og emissionsfordelingen deri er et meget klart signal om, at der er behov for en helt anden model.

| 4.2 | Hvordan kan 2015-aftalen bedst sikre, at alle større økonomier og sektorer bidrager, og minimere den potentielle risiko for CO2-lækage mellem yderst konkurrenceprægede økonomier? CO2-lækage kan ikke udelukkende tilskrives de energiintensive industrier, som måske er i tilbagegang – men er en følge af de generelle erhvervsbetingelser i et givent økonomisk område. Forskelle i kravene vedrørende CO2, primært mellem de mest konkurrenceprægede regioner, har betydet, at investeringerne i EU er tørret ud. Ambitiøse og realistiske foranstaltninger og mål bør være baseret på konsensus og interaktion mellem dem, som i praksis skal gennemføre aktionerne. En ukompliceret, rimelig og retfærdig 2015-aftale er derfor en forudsætning for lige erhvervsbetingelser i alle regioner af den globale økonomi. |
| --- | --- |

4.2

Hvordan kan 2015-aftalen bedst sikre, at alle større økonomier og sektorer bidrager, og minimere den potentielle risiko for CO2-lækage mellem yderst konkurrenceprægede økonomier? CO2-lækage kan ikke udelukkende tilskrives de energiintensive industrier, som måske er i tilbagegang – men er en følge af de generelle erhvervsbetingelser i et givent økonomisk område. Forskelle i kravene vedrørende CO2, primært mellem de mest konkurrenceprægede regioner, har betydet, at investeringerne i EU er tørret ud. Ambitiøse og realistiske foranstaltninger og mål bør være baseret på konsensus og interaktion mellem dem, som i praksis skal gennemføre aktionerne. En ukompliceret, rimelig og retfærdig 2015-aftale er derfor en forudsætning for lige erhvervsbetingelser i alle regioner af den globale økonomi.

| 4.3 | Hvordan kan 2015-aftalen bedst fremme integration af klimaforandringer på alle relevante politiske områder? Hvordan kan aftalen fremme supplerende processer og initiativer, herunder dem, der gennemføres af ikke-statslige aktører? Integrationen af 2015-aftalen på alle relevante politiske områder vil uden tvivl fremmes mest effektivt af en ukompliceret aftale. Detaljerede bestemmelser om, hvordan denne proces skal foregå, vil gøre aftalen langt vanskeligere at gennemføre. Ligeledes er det vigtigt, at der foretages en transparent konsekvensanalyse af integrationen af klimaforandringer på andre politiske områder. Når klimaforandringerne medtænkes i andre politikker er det vigtigt at sikre, at det sker så omkostningseffektivt og forudsigeligt som muligt, uden at de berørte parter pålægges en unødvendig administrativ byrde. Markedsbaserede fremgangsmåder bør prioriteres. |
| --- | --- |

4.3

Hvordan kan 2015-aftalen bedst fremme integration af klimaforandringer på alle relevante politiske områder? Hvordan kan aftalen fremme supplerende processer og initiativer, herunder dem, der gennemføres af ikke-statslige aktører? Integrationen af 2015-aftalen på alle relevante politiske områder vil uden tvivl fremmes mest effektivt af en ukompliceret aftale. Detaljerede bestemmelser om, hvordan denne proces skal foregå, vil gøre aftalen langt vanskeligere at gennemføre. Ligeledes er det vigtigt, at der foretages en transparent konsekvensanalyse af integrationen af klimaforandringer på andre politiske områder. Når klimaforandringerne medtænkes i andre politikker er det vigtigt at sikre, at det sker så omkostningseffektivt og forudsigeligt som muligt, uden at de berørte parter pålægges en unødvendig administrativ byrde. Markedsbaserede fremgangsmåder bør prioriteres.

| 4.4 | Hvilke kriterier og principper bør danne grundlaget for fastlæggelsen af en ligelig fordeling af modvirkningsforpligtelserne for parter i 2015-aftalen ud fra denne lange række af tilsagn, der afspejler nationale forhold, i vid udstrækning opfattes som rimelige og retfærdige, og som samlet set er tilstrækkelige til at undgå en eventuel mangel på ambitioner? Bibeholdelse af emissionslofterne og -handelen kræver, at der fastlægges kriterier og principper, og der vil altid være nogen, der opfatter dem som uretfærdige og urimelige. I alle tilfælde bør der dog tages hensyn til de markedsdynamikker og eksisterende og foreslåede klimaforordninger, der påvirker en given sektor, og til hvor langt den pågældende sektor er nået i sine bestræbelser for at mindske drivhusgasudledningen og tage energieffektive teknologier i brug. Succes og bæredygtighed kræver et incitament for alle deltagere til at arbejde for at nå målene om at begrænse emissionerne, forbedre effektiviteten, samarbejde om forskning, dele god praksis osv. En CO2-afgift kan på mest effektiv og koordineret vis nedbringe emissionerne og skaffe midler til forskning, udvikling og tilpasning. |
| --- | --- |

4.4

Hvilke kriterier og principper bør danne grundlaget for fastlæggelsen af en ligelig fordeling af modvirkningsforpligtelserne for parter i 2015-aftalen ud fra denne lange række af tilsagn, der afspejler nationale forhold, i vid udstrækning opfattes som rimelige og retfærdige, og som samlet set er tilstrækkelige til at undgå en eventuel mangel på ambitioner? Bibeholdelse af emissionslofterne og -handelen kræver, at der fastlægges kriterier og principper, og der vil altid være nogen, der opfatter dem som uretfærdige og urimelige. I alle tilfælde bør der dog tages hensyn til de markedsdynamikker og eksisterende og foreslåede klimaforordninger, der påvirker en given sektor, og til hvor langt den pågældende sektor er nået i sine bestræbelser for at mindske drivhusgasudledningen og tage energieffektive teknologier i brug. Succes og bæredygtighed kræver et incitament for alle deltagere til at arbejde for at nå målene om at begrænse emissionerne, forbedre effektiviteten, samarbejde om forskning, dele god praksis osv. En CO2-afgift kan på mest effektiv og koordineret vis nedbringe emissionerne og skaffe midler til forskning, udvikling og tilpasning.

| 4.5 | Hvilken rolle bør 2015-aftalen spille ved håndteringen af tilpasningsspørgsmål, og hvordan bør dette arbejde bygge videre på igangværende arbejde under konventionen? Hvordan kan 2015-aftalen styrke incitamenterne til at integrere klimatilpasning i alle relevante politikområder? Tilpasningen er allerede rimelig godt kortlagt og i vid udstrækning baseret på eksisterende risikostyringsprogrammer. Tilpasningen vil ikke fjerne alle risici forbundet med virkningerne af klimaforandringer, men vil yde et stort bidrag til at begrænse risiciene i mange områder. Øget tilpasningskapacitet kræver yderligere analyser, fastlæggelse af prioriteter samt planlægning og handling på alle regeringsniveauer og deltagelse fra lokalsamfund og virksomheder. Tilpasning forventes med rette at blive en af de fire søjler i den kommende 2015-aftale. Især bør virksomhederne spille en rolle via teknologioverførsel og udveksling af bedste praksis. |
| --- | --- |

4.5

Hvilken rolle bør 2015-aftalen spille ved håndteringen af tilpasningsspørgsmål, og hvordan bør dette arbejde bygge videre på igangværende arbejde under konventionen? Hvordan kan 2015-aftalen styrke incitamenterne til at integrere klimatilpasning i alle relevante politikområder? Tilpasningen er allerede rimelig godt kortlagt og i vid udstrækning baseret på eksisterende risikostyringsprogrammer. Tilpasningen vil ikke fjerne alle risici forbundet med virkningerne af klimaforandringer, men vil yde et stort bidrag til at begrænse risiciene i mange områder. Øget tilpasningskapacitet kræver yderligere analyser, fastlæggelse af prioriteter samt planlægning og handling på alle regeringsniveauer og deltagelse fra lokalsamfund og virksomheder. Tilpasning forventes med rette at blive en af de fire søjler i den kommende 2015-aftale. Især bør virksomhederne spille en rolle via teknologioverførsel og udveksling af bedste praksis.

| 4.6 | Hvordan ser den fremtidige rolle ud for konventionen og specifikt 2015-aftalen i årtiet frem til 2030 for så vidt angår finansiering, markedsbaserede mekanismer og teknologi? Hvordan kan de nuværende erfaringer bedst udnyttes, og rammerne forbedres yderligere? Konventionen bør blive et koordinerende organ for de vigtigste klimaforanstaltninger og føre tilsyn med landenes resultater, de væsentligste finansieringsstrømme og teknologiudveksling. Teknologi og udbredelsen af teknologi er i vidt omfang virksomhedernes ansvar. Via teknologieksekutivkomitéen og klimateknologicenteret og -netværket kan konventionen stille ekspertanalyser af teknologier til rådighed og give landene fuld adgang til information, der sætter dem i stand til at vælge de mest hensigtsmæssige teknologier. |
| --- | --- |

4.6

Hvordan ser den fremtidige rolle ud for konventionen og specifikt 2015-aftalen i årtiet frem til 2030 for så vidt angår finansiering, markedsbaserede mekanismer og teknologi? Hvordan kan de nuværende erfaringer bedst udnyttes, og rammerne forbedres yderligere? Konventionen bør blive et koordinerende organ for de vigtigste klimaforanstaltninger og føre tilsyn med landenes resultater, de væsentligste finansieringsstrømme og teknologiudveksling. Teknologi og udbredelsen af teknologi er i vidt omfang virksomhedernes ansvar. Via teknologieksekutivkomitéen og klimateknologicenteret og -netværket kan konventionen stille ekspertanalyser af teknologier til rådighed og give landene fuld adgang til information, der sætter dem i stand til at vælge de mest hensigtsmæssige teknologier.

| 4.7 | Hvordan kan 2015-aftalen yderligere forbedre gennemsigtigheden og ansvarligheden for lande i en international sammenhæng? I hvilket omfang vil et regnskabssystem skulle standardiseres på verdensplan? Hvordan bør lande holdes ansvarlig, når de ikke opfylder deres forpligtelser? Regnskabssystemet skal under alle omstændigheder standardiseres på én eller anden måde, da korrekte oplysninger er helt afgørende, når penge er involveret. Det er endvidere en af forudsætningerne for ansvarlighed i forhold til 2015-aftalen. |
| --- | --- |

4.7

Hvordan kan 2015-aftalen yderligere forbedre gennemsigtigheden og ansvarligheden for lande i en international sammenhæng? I hvilket omfang vil et regnskabssystem skulle standardiseres på verdensplan? Hvordan bør lande holdes ansvarlig, når de ikke opfylder deres forpligtelser? Regnskabssystemet skal under alle omstændigheder standardiseres på én eller anden måde, da korrekte oplysninger er helt afgørende, når penge er involveret. Det er endvidere en af forudsætningerne for ansvarlighed i forhold til 2015-aftalen.

| 4.8 | Hvordan kan FN’s klimaforhandlingsproces forbedres, så den bedre støtter målet om at nå frem til en omfattende, ambitiøs, effektiv og retfærdig 2015-aftale og sikrer dens gennemførelse? Kun deltagelse af en lang række interessenter samt en gennemsigtig proces vil sikre, at man når til enighed om en aftale på tilfredsstillende vis, og at den gennemføres. Erhvervslivet kan bidrage til klimaforhandlingerne med egne erfaringer om effektive metoder til emissionsreduktion og udvikle løsninger for bæredygtig udvikling. Inddragelse af civilsamfundet og erhvervslivet kan desuden gøre det muligt at sammenligne indsatsen og skabe lige vilkår. Den nye globale 2015-aftale er blot det første skridt i den rigtige retning, og aftalens gennemførelse afhænger af civilsamfundet i bred forstand. Processen og resultaterne af gennemførelsen må derfor være gennemsigtige og overbevisende, så borgere overalt i verden tror på den. |
| --- | --- |

4.8

Hvordan kan FN’s klimaforhandlingsproces forbedres, så den bedre støtter målet om at nå frem til en omfattende, ambitiøs, effektiv og retfærdig 2015-aftale og sikrer dens gennemførelse? Kun deltagelse af en lang række interessenter samt en gennemsigtig proces vil sikre, at man når til enighed om en aftale på tilfredsstillende vis, og at den gennemføres. Erhvervslivet kan bidrage til klimaforhandlingerne med egne erfaringer om effektive metoder til emissionsreduktion og udvikle løsninger for bæredygtig udvikling. Inddragelse af civilsamfundet og erhvervslivet kan desuden gøre det muligt at sammenligne indsatsen og skabe lige vilkår. Den nye globale 2015-aftale er blot det første skridt i den rigtige retning, og aftalens gennemførelse afhænger af civilsamfundet i bred forstand. Processen og resultaterne af gennemførelsen må derfor være gennemsigtige og overbevisende, så borgere overalt i verden tror på den.

| 4.9 | Hvordan kan EU bedst investere i og støtte processer og initiativer uden for konventionen for at bane vejen for en ambitiøs og effektiv 2015-aftale? Udvalget bifalder den debat, som sættes i gang med Kommissionens dokument. Uafhængige eksperters analyse af alle aspekter af klimapolitikken er yderst vigtig, især i lyset af at det globale geopolitiske landskab har ændret og stadig ændrer sig. Der findes allerede nogle analyser, så der skal ikke startes helt forfra. Et vigtigt eksempel er brevet fra det amerikanske råd af videnskabelige rådgivere til USA's præsident, hvori det opsummerer de problemstillinger, der knytter sig til klimaforandringerne. Erfaringerne fra Kyoto og de langtrukne FN-forhandlinger understreger også, at der er behov for en anden tilgang, inden det er for sent. Derudover kan og bør konklusioner og anbefalinger fra ekspertorganisationer som Det Internationale Energiagentur realiseres uden unødig forsinkelse. IEA's rapport "Redrawing the Energy Climate Map" skitserer en pragmatisk og gennemførlig strategi. Rapporten beskriver følgende fire grundlæggende og gennemførlige politikker: forbedring af energieffektiviteten i bygninger, i industrien og inden for transport; stop for byggeri og brug af de mindst effektive kulfyrede kraftværker, minimering af methanemissionerne fra olie- og naturgasproduktionen og fremskyndelse af udfasningen af visse subsidier til forbrug af fossile brændstoffer. |
| --- | --- |

4.9

Hvordan kan EU bedst investere i og støtte processer og initiativer uden for konventionen for at bane vejen for en ambitiøs og effektiv 2015-aftale? Udvalget bifalder den debat, som sættes i gang med Kommissionens dokument. Uafhængige eksperters analyse af alle aspekter af klimapolitikken er yderst vigtig, især i lyset af at det globale geopolitiske landskab har ændret og stadig ændrer sig. Der findes allerede nogle analyser, så der skal ikke startes helt forfra. Et vigtigt eksempel er brevet fra det amerikanske råd af videnskabelige rådgivere til USA's præsident, hvori det opsummerer de problemstillinger, der knytter sig til klimaforandringerne. Erfaringerne fra Kyoto og de langtrukne FN-forhandlinger understreger også, at der er behov for en anden tilgang, inden det er for sent. Derudover kan og bør konklusioner og anbefalinger fra ekspertorganisationer som Det Internationale Energiagentur realiseres uden unødig forsinkelse. IEA's rapport "Redrawing the Energy Climate Map" skitserer en pragmatisk og gennemførlig strategi. Rapporten beskriver følgende fire grundlæggende og gennemførlige politikker: forbedring af energieffektiviteten i bygninger, i industrien og inden for transport; stop for byggeri og brug af de mindst effektive kulfyrede kraftværker, minimering af methanemissionerne fra olie- og naturgasproduktionen og fremskyndelse af udfasningen af visse subsidier til forbrug af fossile brændstoffer.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 376 af 22.12.2011, s. 110-116.

1

(2)  EUT C 161 af 6.6.2013, s. 77-81.

2

(3)  EUT C 376 af 22.12.2011, s. 110-116.

3

(4)  EUT C 161 af 6.6.2013, s. 77-81.

4

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/150 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/150

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Strategiske retningslinjer for en bæredygtig udvikling af akvakultursektoren i EU«

COM(2013) 229 final

2014/C 67/30

Ordfører: José María ESPUNY MOYANO

Kommissionen besluttede den 29. april 2013 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget – Strategiske retningslinjer for en bæredygtig udvikling af akvakultursektoren i EU"

COM(2013) 229 final.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som vedtog sin udtalelse den 1. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 122 stemmer for, 3 imod og 6 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner

| 1.1 | EØSU mener, at EU's akvakultur kan og bør yde et effektivt bidrag til at reducere EU's stadigt større afhængighed af importerede akvakulturprodukter. |
| --- | --- |

1.1

EØSU mener, at EU's akvakultur kan og bør yde et effektivt bidrag til at reducere EU's stadigt større afhængighed af importerede akvakulturprodukter.

| 1.2 | EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage gennemgribende foranstaltninger for at genetablere europæiske akvakulturvirksomheders konkurrenceevne. |
| --- | --- |

1.2

EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage gennemgribende foranstaltninger for at genetablere europæiske akvakulturvirksomheders konkurrenceevne.

| 1.3 | EØSU anser de nuværende tidsfrister for tildeling af administrative tilladelser til akvakulturvirksomheder for uacceptable, idet processen i mange medlemsstater overstiger to til tre år. Vil vi også i fremtiden have en europæisk akvakultursektor, er det afgørende, at de administrative procedurer gøres hurtigere og omkostningerne nedsættes. |
| --- | --- |

1.3

EØSU anser de nuværende tidsfrister for tildeling af administrative tilladelser til akvakulturvirksomheder for uacceptable, idet processen i mange medlemsstater overstiger to til tre år. Vil vi også i fremtiden have en europæisk akvakultursektor, er det afgørende, at de administrative procedurer gøres hurtigere og omkostningerne nedsættes.

| 1.4 | EØSU sætter stor pris på Kommissionens vurdering om, at hver gang forbruget af internt EU-producerede akvakulturprodukter øges med et procentpoint, vil der blive skabt 3000 - 4000 fuldtidsstillinger, så meget mere som der vil være tale om faglærte stillinger, og dette tilmed i områder med meget ringe alternative beskæftigelsesmuligheder. |
| --- | --- |

1.4

EØSU sætter stor pris på Kommissionens vurdering om, at hver gang forbruget af internt EU-producerede akvakulturprodukter øges med et procentpoint, vil der blive skabt 3000 - 4000 fuldtidsstillinger, så meget mere som der vil være tale om faglærte stillinger, og dette tilmed i områder med meget ringe alternative beskæftigelsesmuligheder.

| 1.5 | Den mangelfulde håndhævelse af standarderne for mærkning af akvakulturprodukter, især dem, der ikke er indpakkede, med information til forbrugerne i salgsleddet, bekymrer EØSU, på grund af muligheden ikke kun for svindel, men også for illoyal konkurrence over for EU's producenter. Derfor opfordrer EØSU Kommissionen og medlemsstaterne til at drage omsorg for, at der i de strategiske planer indgår effektive midler til at afhjælpe dette vedholdende problem. |
| --- | --- |

1.5

Den mangelfulde håndhævelse af standarderne for mærkning af akvakulturprodukter, især dem, der ikke er indpakkede, med information til forbrugerne i salgsleddet, bekymrer EØSU, på grund af muligheden ikke kun for svindel, men også for illoyal konkurrence over for EU's producenter. Derfor opfordrer EØSU Kommissionen og medlemsstaterne til at drage omsorg for, at der i de strategiske planer indgår effektive midler til at afhjælpe dette vedholdende problem.

| 1.6 | EØSU støtter gennemførelsen af informationskampagner, der skal gøre de europæiske forbrugere bekendt med de høje produktions- og kvalitetsstandarder for akvakultur i EU. Disse kampagner bør kunne finansieres gennem Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF). |
| --- | --- |

1.6

EØSU støtter gennemførelsen af informationskampagner, der skal gøre de europæiske forbrugere bekendt med de høje produktions- og kvalitetsstandarder for akvakultur i EU. Disse kampagner bør kunne finansieres gennem Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF).

| 1.7 | EØSU anmoder endnu en gang indtrængende om, at kontrollen med import af akvakulturprodukter i EU forstærkes, for derved at sikre fuld sporbarhed og overholdelse af gældende standarder. |
| --- | --- |

1.7

EØSU anmoder endnu en gang indtrængende om, at kontrollen med import af akvakulturprodukter i EU forstærkes, for derved at sikre fuld sporbarhed og overholdelse af gældende standarder.

| 1.8 | EØSU mener, at der skal afsættes flere midler til akvakulturrelateret forskning, udvikling og innovation, og at såvel medlemsstaterne som Kommissionen bør iværksætte investeringsplaner og -programmer på en måde, der er i overensstemmelse med de målsætninger, der blev fastlagt i det dokument, Europæisk Akvakulturs Teknologi- og Innovationsplatform publicerede i 2012 under titlen "Our Vision: Strategic Agenda for Research and Innovation". |
| --- | --- |

1.8

EØSU mener, at der skal afsættes flere midler til akvakulturrelateret forskning, udvikling og innovation, og at såvel medlemsstaterne som Kommissionen bør iværksætte investeringsplaner og -programmer på en måde, der er i overensstemmelse med de målsætninger, der blev fastlagt i det dokument, Europæisk Akvakulturs Teknologi- og Innovationsplatform publicerede i 2012 under titlen "Our Vision: Strategic Agenda for Research and Innovation".

| 1.9 | Den økonomiske diversificering af akvakultursektoren (f.eks. med tilbud til turister) bør fremmes og befordres som mulighed for akvakulturproducenterne, på land såvel som på hav, og særlig for små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

1.9

Den økonomiske diversificering af akvakultursektoren (f.eks. med tilbud til turister) bør fremmes og befordres som mulighed for akvakulturproducenterne, på land såvel som på hav, og særlig for små og mellemstore virksomheder.

| 1.10 | EØSU understreger det vigtige i at anerkende EU-dimensionen af Det Rådgivende Råd for Akvakultur over for den regionale dimension af de andre rådgivende råd. I forlængelse heraf mener EØSU, at de organisationer, der indgår i dette råd (hvis relationer til akvakulturen skal være direkte), skal have en EU-dimension, eller i det mindste en overnational dimension. Dette bør afspejles i rådets struktur og finansiering. |
| --- | --- |

1.10

EØSU understreger det vigtige i at anerkende EU-dimensionen af Det Rådgivende Råd for Akvakultur over for den regionale dimension af de andre rådgivende råd. I forlængelse heraf mener EØSU, at de organisationer, der indgår i dette råd (hvis relationer til akvakulturen skal være direkte), skal have en EU-dimension, eller i det mindste en overnational dimension. Dette bør afspejles i rådets struktur og finansiering.

| 1.11 | EØSU bemærker, at i betragtning af akvakulturens mange facetter bør Kommissionen garantere, at Det Rådgivende Råd for Akvakultur har direkte og prioriteret kontakt til Kommissionens forskellige generaldirektorater. |
| --- | --- |

1.11

EØSU bemærker, at i betragtning af akvakulturens mange facetter bør Kommissionen garantere, at Det Rådgivende Råd for Akvakultur har direkte og prioriteret kontakt til Kommissionens forskellige generaldirektorater.

| 1.12 | Eftersom de første opgaver, som Det Rådgivende Råd for Akvakultur i henhold til Kommissionens retningslinjer får tildelt, vil skulle løses allerede i de første måneder af 2014, anmoder EØSU indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne om, at rådets etablering og opstart ikke forsinkes. |
| --- | --- |

1.12

Eftersom de første opgaver, som Det Rådgivende Råd for Akvakultur i henhold til Kommissionens retningslinjer får tildelt, vil skulle løses allerede i de første måneder af 2014, anmoder EØSU indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne om, at rådets etablering og opstart ikke forsinkes.

2.   Baggrund

| 2.1 | Den igangværende reform af den fælles fiskeripolitik tildeler akvakulturen en særlig rolle og gør fremme af denne aktivitet til en af de prioriterede målsætninger. |
| --- | --- |

2.1

Den igangværende reform af den fælles fiskeripolitik tildeler akvakulturen en særlig rolle og gør fremme af denne aktivitet til en af de prioriterede målsætninger.

| 2.2 | I sit forslag vedrørende den fælles fiskeripolitik foreslår Kommissionen at den åbne koordinationsmetode med medlemsstaterne anvendes på akvakulturområdet. Dette indebærer en frivillig samarbejdsproces baseret på strategiske retningslinjer og flerårige nationale strategiske planer under overholdelse af subsidiaritetsprincippet. |
| --- | --- |

2.2

I sit forslag vedrørende den fælles fiskeripolitik foreslår Kommissionen at den åbne koordinationsmetode med medlemsstaterne anvendes på akvakulturområdet. Dette indebærer en frivillig samarbejdsproces baseret på strategiske retningslinjer og flerårige nationale strategiske planer under overholdelse af subsidiaritetsprincippet.

3.   Resumé af Kommissionens forslag

| 3.1 | De strategiske retningslinjer for en bæredygtig udvikling af akvakultursektoren i EU blev offentliggjort af Kommissionen den 29. april 2013 (COM(2013) 229 final). De er ikke bindende, men vil danne grundlag for de nationale strategiske planer. De sigter på at hjælpe medlemsstaterne med at definere deres egne nationale målsætninger, idet der tages hensyn til den enkelte medlemsstats udgangspunkt, de betingelser, der er gældende på nationalt plan, og til institutionelle ordninger. |
| --- | --- |

3.1

De strategiske retningslinjer for en bæredygtig udvikling af akvakultursektoren i EU blev offentliggjort af Kommissionen den 29. april 2013 (COM(2013) 229 final). De er ikke bindende, men vil danne grundlag for de nationale strategiske planer. De sigter på at hjælpe medlemsstaterne med at definere deres egne nationale målsætninger, idet der tages hensyn til den enkelte medlemsstats udgangspunkt, de betingelser, der er gældende på nationalt plan, og til institutionelle ordninger.

| 3.2 | De strategiske retningslinjer sætter fokus på fire prioriterede områder:






  — | de administrative procedurer, |
| --- | --- | --- |

3.2

De strategiske retningslinjer sætter fokus på fire prioriterede områder:

—

de administrative procedurer,

| — | koordineret fysisk planlægning, |
| --- | --- |

—

koordineret fysisk planlægning,

| — | konkurrencedygtighed, og |
| --- | --- |

—

konkurrencedygtighed, og

| — | lige vilkår. |
| --- | --- |

—

lige vilkår.

| 3.3 | I de flerårige nationale strategiske planer, der skal udarbejdes af samtlige medlemsstater der er berørt af akvakultur, skal der fastlægges fælles mål og indikatorer til måling af fremskridtene hen imod disse mål. Medlemsstaterne skal fremlægge de strategiske planer for Kommissionen inden udgangen af 2013. |
| --- | --- |

3.3

I de flerårige nationale strategiske planer, der skal udarbejdes af samtlige medlemsstater der er berørt af akvakultur, skal der fastlægges fælles mål og indikatorer til måling af fremskridtene hen imod disse mål. Medlemsstaterne skal fremlægge de strategiske planer for Kommissionen inden udgangen af 2013.

| 3.4 | Disse flerårige nationale strategiske planer bør sigte på at fremme akvakultursektorens konkurrenceevne, støtte den udvikling og innovation, der foregår i sektoren, fremme den økonomiske aktivitet, øge diversificeringen, forbedre livskvaliteten i kyst- og landområder samt sikre lige vilkår for akvakulturoperatørerne for så vidt angår adgang til farvande og områder. |
| --- | --- |

3.4

Disse flerårige nationale strategiske planer bør sigte på at fremme akvakultursektorens konkurrenceevne, støtte den udvikling og innovation, der foregår i sektoren, fremme den økonomiske aktivitet, øge diversificeringen, forbedre livskvaliteten i kyst- og landområder samt sikre lige vilkår for akvakulturoperatørerne for så vidt angår adgang til farvande og områder.

| 3.5 | Forslaget til en reform af den fælles fiskeripolitik omfatter dannelsen af et Rådgivende Råd for Akvakultur, der vil få til opgave at fremsætte anbefalinger og forslag til EU-institutionerne om spørgsmål vedrørende forvaltningen af akvakultursektoren og at oplyse om sektorens problemer. |
| --- | --- |

3.5

Forslaget til en reform af den fælles fiskeripolitik omfatter dannelsen af et Rådgivende Råd for Akvakultur, der vil få til opgave at fremsætte anbefalinger og forslag til EU-institutionerne om spørgsmål vedrørende forvaltningen af akvakultursektoren og at oplyse om sektorens problemer.

4.   Generelle bemærkninger

| 4.1 | På EU-markedet forbruges der årligt 13,2 mio. ton akvatiske produkter, hvoraf 65 % importeres, 25 % består af EU-fangster af fritlevende fisk, og kun 10 % kommer fra europæisk akvakultur. EØSU er enig i, at denne skævhed ikke er holdbar, hverken ud fra en økonomisk synsvinkel (og det dermed forårsagede handelsunderskud) eller socialt (med det dermed forbundne spild af beskæftigelsesmuligheder). |
| --- | --- |

4.1

På EU-markedet forbruges der årligt 13,2 mio. ton akvatiske produkter, hvoraf 65 % importeres, 25 % består af EU-fangster af fritlevende fisk, og kun 10 % kommer fra europæisk akvakultur. EØSU er enig i, at denne skævhed ikke er holdbar, hverken ud fra en økonomisk synsvinkel (og det dermed forårsagede handelsunderskud) eller socialt (med det dermed forbundne spild af beskæftigelsesmuligheder).

| 4.2 | EØSU glæder sig over Kommissionens oplysning om, at hver gang forbruget af internt EU-producerede akvakulturprodukter øges med et procentpoint, vil der blive skabt 3000 - 4000 fuldtidsstillinger. |
| --- | --- |

4.2

EØSU glæder sig over Kommissionens oplysning om, at hver gang forbruget af internt EU-producerede akvakulturprodukter øges med et procentpoint, vil der blive skabt 3000 - 4000 fuldtidsstillinger.

| 4.3 | Derfor er EØSU enig med Rådet, Parlamentet og Kommissionen i, at akvakultur bør være en af søjlerne i EU's strategi for blå vækst, og at udviklingen af denne sektor kan hjælpe til at opfylde målsætningerne i Europa 2020-strategien. Akvakultur har et potentiale for udvikling og jobskabelse i EU's kyst- og flodområder, hvor der kun er få økonomiske alternativer. |
| --- | --- |

4.3

Derfor er EØSU enig med Rådet, Parlamentet og Kommissionen i, at akvakultur bør være en af søjlerne i EU's strategi for blå vækst, og at udviklingen af denne sektor kan hjælpe til at opfylde målsætningerne i Europa 2020-strategien. Akvakultur har et potentiale for udvikling og jobskabelse i EU's kyst- og flodområder, hvor der kun er få økonomiske alternativer.

| 4.4 | Den europæiske forbruger efterspørger stadig flere akvakulturprodukter. EU's akvakultursektor producerer produkter af høj kvalitet, som lever op til de strengeste normer for miljømæssig bæredygtighed, dyresundhed og beskyttelse af forbrugernes sundhed. EØSU finder, at forsyningen i EU af sikre, sunde og bæredygtige fødevarer bør betragtes som en af de væsentligste udfordringer i de kommende årtier. |
| --- | --- |

4.4

Den europæiske forbruger efterspørger stadig flere akvakulturprodukter. EU's akvakultursektor producerer produkter af høj kvalitet, som lever op til de strengeste normer for miljømæssig bæredygtighed, dyresundhed og beskyttelse af forbrugernes sundhed. EØSU finder, at forsyningen i EU af sikre, sunde og bæredygtige fødevarer bør betragtes som en af de væsentligste udfordringer i de kommende årtier.

| 4.5 | Til trods for disse åbenlyse fordele er akvakultursektorens produktion i EU imidlertid stagneret siden 2000. Samtidig oplever denne sektor en stærk vækst i andre dele af verden og eksporterer en del af produktionen til EU. |
| --- | --- |

4.5

Til trods for disse åbenlyse fordele er akvakultursektorens produktion i EU imidlertid stagneret siden 2000. Samtidig oplever denne sektor en stærk vækst i andre dele af verden og eksporterer en del af produktionen til EU.

| 4.6 | EØSU medgiver, at de europæiske standarder for folkesundhed, forbrugerbeskyttelse og miljø udgør grundlæggende værdier for Den Europæiske Union. Denne lovgivning har imidlertid en markant indflydelse på de europæiske akvakulturproducenters produktionsomkostninger, og disse meromkostninger kan i reglen ikke lægges oven i produkternes pris, da produkterne skal konkurrere på markedet med importerede produkter, der ikke skal leve op til de samme standarder. |
| --- | --- |

4.6

EØSU medgiver, at de europæiske standarder for folkesundhed, forbrugerbeskyttelse og miljø udgør grundlæggende værdier for Den Europæiske Union. Denne lovgivning har imidlertid en markant indflydelse på de europæiske akvakulturproducenters produktionsomkostninger, og disse meromkostninger kan i reglen ikke lægges oven i produkternes pris, da produkterne skal konkurrere på markedet med importerede produkter, der ikke skal leve op til de samme standarder.

| 4.7 | EØSU mener, at Kommissionens forslag til, hvordan EU's økonomiske aktører kan sikres lige konkurrencevilkår i forhold til tredjelandes aktører, er aldeles utilstrækkeligt. At basere denne tilvejebringelse af lige vilkår udelukkende på en indsats med henblik på at attestere, hvor sikre og bæredygtige EU's akvakulturprodukter er, og kommunikere dette til offentligheden, er helt åbenlyst utilfredsstillende. Det må forventes, at de offentlige myndigheder forlanger samme sundhedssikkerhed for importerede produkter som den, der kræves af europæisk producerede produkter, med fuld sporbarhed fra produktionsstedet til forbrugerens spisebord. |
| --- | --- |

4.7

EØSU mener, at Kommissionens forslag til, hvordan EU's økonomiske aktører kan sikres lige konkurrencevilkår i forhold til tredjelandes aktører, er aldeles utilstrækkeligt. At basere denne tilvejebringelse af lige vilkår udelukkende på en indsats med henblik på at attestere, hvor sikre og bæredygtige EU's akvakulturprodukter er, og kommunikere dette til offentligheden, er helt åbenlyst utilfredsstillende. Det må forventes, at de offentlige myndigheder forlanger samme sundhedssikkerhed for importerede produkter som den, der kræves af europæisk producerede produkter, med fuld sporbarhed fra produktionsstedet til forbrugerens spisebord.

| 4.8 | Ubalancen på EU-markedet mellem produktionsvilkårene for produkter opdrættet i Europa og dem, der er produceret i tredjelande, og som derpå eksporteres til EU, er efter EØSU's opfattelse meget mere kompleks end bare et spørgsmål om forbrugerinformation og -valg. Andre aspekter må tages i betragtning, såsom nedsættelse af de overflødige administrationsomkostninger, adgang til områder eller mangler i sporbarhedssystemerne. |
| --- | --- |

4.8

Ubalancen på EU-markedet mellem produktionsvilkårene for produkter opdrættet i Europa og dem, der er produceret i tredjelande, og som derpå eksporteres til EU, er efter EØSU's opfattelse meget mere kompleks end bare et spørgsmål om forbrugerinformation og -valg. Andre aspekter må tages i betragtning, såsom nedsættelse af de overflødige administrationsomkostninger, adgang til områder eller mangler i sporbarhedssystemerne.

| 4.9 | I realiteten er den obligatoriske information, der altid burde være til rådighed for kunden i det endelige salgsled, ofte ufuldstændig eller tvetydig, således at eksempelvis friske europæiske produkter kan være erstattet af optøede importprodukter, uden at forbrugeren er opmærksom på dette. Dette forhold begrænser forbrugerens mulighed for at foretage ansvarlige indkøb og udgør samtidig illoyal konkurrence over for EU's producenter. |
| --- | --- |

4.9

I realiteten er den obligatoriske information, der altid burde være til rådighed for kunden i det endelige salgsled, ofte ufuldstændig eller tvetydig, således at eksempelvis friske europæiske produkter kan være erstattet af optøede importprodukter, uden at forbrugeren er opmærksom på dette. Dette forhold begrænser forbrugerens mulighed for at foretage ansvarlige indkøb og udgør samtidig illoyal konkurrence over for EU's producenter.

5.   Særlige bemærkninger

| 5.1 | EØSU er enig med Kommissionen i, at et nært samarbejde mellem akvakulturproducenter og -forarbejdningsindustri kan styrke jobskabelsen og konkurrenceevnen i begge sektorer. |
| --- | --- |

5.1

EØSU er enig med Kommissionen i, at et nært samarbejde mellem akvakulturproducenter og -forarbejdningsindustri kan styrke jobskabelsen og konkurrenceevnen i begge sektorer.

| 5.2 | EØSU er enig med Kommissionen i, at det er nødvendigt at forbedre den tilgængelige information om administrative procedurer, frister og omkostninger i forbindelse med godkendelse af nye opdrætningsbrug i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

5.2

EØSU er enig med Kommissionen i, at det er nødvendigt at forbedre den tilgængelige information om administrative procedurer, frister og omkostninger i forbindelse med godkendelse af nye opdrætningsbrug i medlemsstaterne.

| 5.3 | EØSU støtter Kommissionens ide om, at iværksættelse af fysisk planlægning kan bidrage til på akvakulturområdet at mindske usikkerheden, fremme investeringerne, befordre virksomhedernes udvikling og øge jobskabelsen. |
| --- | --- |

5.3

EØSU støtter Kommissionens ide om, at iværksættelse af fysisk planlægning kan bidrage til på akvakulturområdet at mindske usikkerheden, fremme investeringerne, befordre virksomhedernes udvikling og øge jobskabelsen.

| 5.4 | Efter EØSU's mening er der i Kommissionens meddelelse for lidt fokus på den landbaserede akvakultur, særlig i forbindelse med den fysiske planlægning. |
| --- | --- |

5.4

Efter EØSU's mening er der i Kommissionens meddelelse for lidt fokus på den landbaserede akvakultur, særlig i forbindelse med den fysiske planlægning.

| 5.4.1 | EØSU opfordrer Kommissionen til at udvide formålet med det seminar, der skal afholdes i løbet af sommeren 2014 med henblik på udveksling af bedste praksis, således at det også kommer til at dreje sig om iværksættelsen af den koordinerede fysiske planlægning af flodområder (ud over havområder) med henblik på at støtte medlemsstaternes planlægning. |
| --- | --- |

5.4.1

EØSU opfordrer Kommissionen til at udvide formålet med det seminar, der skal afholdes i løbet af sommeren 2014 med henblik på udveksling af bedste praksis, således at det også kommer til at dreje sig om iværksættelsen af den koordinerede fysiske planlægning af flodområder (ud over havområder) med henblik på at støtte medlemsstaternes planlægning.

| 5.5 | EØSU medgiver, at det er vigtigt, at produktionsaktiviteten i akvakulturen udformes og kontrolleres på passende vis, således at uhensigtsmæssige miljøindvirkninger kan forebygges. Samtidig mener EØSU, at forvaltningen af akvakultursektoren bør anlægge en økosystembaseret tilgang. |
| --- | --- |

5.5

EØSU medgiver, at det er vigtigt, at produktionsaktiviteten i akvakulturen udformes og kontrolleres på passende vis, således at uhensigtsmæssige miljøindvirkninger kan forebygges. Samtidig mener EØSU, at forvaltningen af akvakultursektoren bør anlægge en økosystembaseret tilgang.

| 5.6 | EØSU finder det vigtigt, at udviklingen af akvakultursektoren sker i tæt forbindelse med forskning og videnskab. |
| --- | --- |

5.6

EØSU finder det vigtigt, at udviklingen af akvakultursektoren sker i tæt forbindelse med forskning og videnskab.

| 5.7 | EØSU deler Kommissionens erkendelse af, at ekstensivt dambrug er godt for miljøet og dermed et eksempel på en økonomisk aktivitet, der går hånd i hånd med ønsket om at bevare levesteder eller arter. |
| --- | --- |

5.7

EØSU deler Kommissionens erkendelse af, at ekstensivt dambrug er godt for miljøet og dermed et eksempel på en økonomisk aktivitet, der går hånd i hånd med ønsket om at bevare levesteder eller arter.

| 5.8 | EØSU støtter Kommissionens initiativ om at opstille retningslinjer for at hjælpe de nationale og regionale myndigheder med at implementere europæiske standarder (f.eks. på miljøområdet) mere effektivt og ensartet. |
| --- | --- |

5.8

EØSU støtter Kommissionens initiativ om at opstille retningslinjer for at hjælpe de nationale og regionale myndigheder med at implementere europæiske standarder (f.eks. på miljøområdet) mere effektivt og ensartet.

| 5.9 | EØSU bifalder den rolle, der tildeles det Rådgivende Råd for Akvakultur, og mener, at dette råd kan bidrage til opfyldelsen af målsætninger i de nationale strategiske planer og kontrollen med, om planerne gennemføres. Ikke desto mindre bør forskellen i forhold til andre rådgivende råd fremhæves: for det første drejer det sig om private ressourcer, der tilhører akvakulturvirksomhederne, til forskel fra fiskeriet, hvor fiskebestandene er offentlige naturressourcer; for det andet er rådets kompetenceområde ikke regionalt, men hele EU som sådan. |
| --- | --- |

5.9

EØSU bifalder den rolle, der tildeles det Rådgivende Råd for Akvakultur, og mener, at dette råd kan bidrage til opfyldelsen af målsætninger i de nationale strategiske planer og kontrollen med, om planerne gennemføres. Ikke desto mindre bør forskellen i forhold til andre rådgivende råd fremhæves: for det første drejer det sig om private ressourcer, der tilhører akvakulturvirksomhederne, til forskel fra fiskeriet, hvor fiskebestandene er offentlige naturressourcer; for det andet er rådets kompetenceområde ikke regionalt, men hele EU som sådan.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/153 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/153

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Grøn infrastruktur — Styrkelse af Europas naturkapital«

COM(2013) 249 final

2014/C 67/31

Ordfører: Adalbert KIENLE

Kommissionen besluttede den 3. juli 2013 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Grøn infrastruktur – Styrkelse af Europas naturkapital"

COM(2013) 249 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som vedtog sin udtalelse den 1. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 134 stemmer for og 4 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU bifalder Kommissionens meddelelse om grøn infrastruktur (GI) og intentionen om at fremme grønne infrastrukturprojekter ved hjælp af en vifte af foranstaltninger. |
| --- | --- |

1.1

EØSU bifalder Kommissionens meddelelse om grøn infrastruktur (GI) og intentionen om at fremme grønne infrastrukturprojekter ved hjælp af en vifte af foranstaltninger.

| 1.2 | Udvalget anbefaler, at erfaringerne med gennemførelsen af denne pakke af foranstaltninger anvendes til at videreudvikle den strategi for grøn infrastruktur, der blev annonceret i strategien for biodiversitet 2020. |
| --- | --- |

1.2

Udvalget anbefaler, at erfaringerne med gennemførelsen af denne pakke af foranstaltninger anvendes til at videreudvikle den strategi for grøn infrastruktur, der blev annonceret i strategien for biodiversitet 2020.

| 1.3 | EØSU støtter målet om at skabe miljømæssig, økonomisk og social merværdi gennem grønne infrastrukturprojekter. Målet er en infrastruktur med naturlige, seminaturlige, opdyrkede eller bymæssige landskabselementer, der bidrager til bevarelse af biodiversitet og andre miljømæssige faktorer, og som samtidig leverer billige og bæredygtige ydelser til samfundet. Til forskel fra Natura 2000 er der i forbindelse med fremme af grøn infrastruktur ikke tale om et juridisk instrument. Det er ikke formålet med GI-initiativet at oprette et yderligere naturbeskyttelsesnet i tillæg til Natura 2000. |
| --- | --- |

1.3

EØSU støtter målet om at skabe miljømæssig, økonomisk og social merværdi gennem grønne infrastrukturprojekter. Målet er en infrastruktur med naturlige, seminaturlige, opdyrkede eller bymæssige landskabselementer, der bidrager til bevarelse af biodiversitet og andre miljømæssige faktorer, og som samtidig leverer billige og bæredygtige ydelser til samfundet. Til forskel fra Natura 2000 er der i forbindelse med fremme af grøn infrastruktur ikke tale om et juridisk instrument. Det er ikke formålet med GI-initiativet at oprette et yderligere naturbeskyttelsesnet i tillæg til Natura 2000.

| 1.4 | EØSU konstaterer, at ansvaret for GI-projekter hovedsageligt ligger hos medlemsstaterne, navnlig hos de instanser, der har ansvaret for planlægning på regionalt og lokalt niveau. Hvad angår fremme af GI udøver EU først og fremmest en støttefunktion. Modellen for grøn infrastruktur skal navnlig integreres effektivt og omgående på områder som land- og skovbrug, naturbeskyttelse, vand-, hav-, fiskeri-, regional- og samhørighedspolitik, byplanlægning, klimapolitik, transport- og energipolitik, civilbeskyttelse og arealanvendelse samt i de relevante EU-finansieringsinstrumenter. |
| --- | --- |

1.4

EØSU konstaterer, at ansvaret for GI-projekter hovedsageligt ligger hos medlemsstaterne, navnlig hos de instanser, der har ansvaret for planlægning på regionalt og lokalt niveau. Hvad angår fremme af GI udøver EU først og fremmest en støttefunktion. Modellen for grøn infrastruktur skal navnlig integreres effektivt og omgående på områder som land- og skovbrug, naturbeskyttelse, vand-, hav-, fiskeri-, regional- og samhørighedspolitik, byplanlægning, klimapolitik, transport- og energipolitik, civilbeskyttelse og arealanvendelse samt i de relevante EU-finansieringsinstrumenter.

| 1.5 | Når der er tale om GI-projekter af europæisk betydning skal EU påtage sig et direkte ansvar. EØSU støtter forslaget om, at der, analogt med de transeuropæiske transport-, energi- og telekommunikationsnet, bør etableres et TEN-G til finansiering af grøn infrastruktur indeholdende en liste over kortlagte GI-projekter af europæisk betydning. |
| --- | --- |

1.5

Når der er tale om GI-projekter af europæisk betydning skal EU påtage sig et direkte ansvar. EØSU støtter forslaget om, at der, analogt med de transeuropæiske transport-, energi- og telekommunikationsnet, bør etableres et TEN-G til finansiering af grøn infrastruktur indeholdende en liste over kortlagte GI-projekter af europæisk betydning.

| 1.6 | Ved GI-projekter på regionalt og lokalt niveau består de vigtigste aktører af de instanser, der har ansvaret for regional og lokal planlægning, byer og kommuner, udviklere af infrastrukturprojekter på områder som vejbyggeri, jernbaner, vandbygning og højvandssikring, land- og skovbrugere, virksomheder og bygherrer, miljøorganisationer i civilsamfundet og fagforbund. Det er vigtigt at styrke disse aktører. Det vil være afgørende for GI-projekternes succes, at de iværksættes, accepteres og støttes af disse aktører. |
| --- | --- |

1.6

Ved GI-projekter på regionalt og lokalt niveau består de vigtigste aktører af de instanser, der har ansvaret for regional og lokal planlægning, byer og kommuner, udviklere af infrastrukturprojekter på områder som vejbyggeri, jernbaner, vandbygning og højvandssikring, land- og skovbrugere, virksomheder og bygherrer, miljøorganisationer i civilsamfundet og fagforbund. Det er vigtigt at styrke disse aktører. Det vil være afgørende for GI-projekternes succes, at de iværksættes, accepteres og støttes af disse aktører.

| 1.7 | EØSU anser det for nødvendigt, at der i højere grad, end det er tilfældet i Kommissionens meddelelse, fokuseres på at inddrage civilsamfundet i GI-projekterne på et tidligt tidspunkt. Deltagelsesbaserede planlægningsprocesser, karakteriseret ved at borgere og civilsamfundsorganisationer inddrages på et tidligt tidspunkt, har afgørende betydning. |
| --- | --- |

1.7

EØSU anser det for nødvendigt, at der i højere grad, end det er tilfældet i Kommissionens meddelelse, fokuseres på at inddrage civilsamfundet i GI-projekterne på et tidligt tidspunkt. Deltagelsesbaserede planlægningsprocesser, karakteriseret ved at borgere og civilsamfundsorganisationer inddrages på et tidligt tidspunkt, har afgørende betydning.

| 1.8 | I den forbindelse skal der tages højde for, at grønne infrastrukturprojekter også kan skabe konflikter mellem forskellige aktørers legitime interesser, og der derfor må indbygges hensigtsmæssige mekanismer til konfliktløsning, interesseafvejning og projektoptimering. Forvaltet på den rigtige måde vil grøn infrastruktur kunne bidrage til at afhjælpe eller overvinde de traditionelle konflikter mellem beskyttelse og udnyttelse på naturbeskyttelsesområdet. EØSU fremhæver, at der må skabes tilstrækkelige incitamenter til fremskaffelse af de påkrævede private investeringer. |
| --- | --- |

1.8

I den forbindelse skal der tages højde for, at grønne infrastrukturprojekter også kan skabe konflikter mellem forskellige aktørers legitime interesser, og der derfor må indbygges hensigtsmæssige mekanismer til konfliktløsning, interesseafvejning og projektoptimering. Forvaltet på den rigtige måde vil grøn infrastruktur kunne bidrage til at afhjælpe eller overvinde de traditionelle konflikter mellem beskyttelse og udnyttelse på naturbeskyttelsesområdet. EØSU fremhæver, at der må skabes tilstrækkelige incitamenter til fremskaffelse af de påkrævede private investeringer.

2.   Indledning

| 2.1 | På grund af biodiversitetens iboende værdi og de ydelser den leverer – som naturkapital – har bevarelse og genopretning af den biologiske mangfoldighed afgørende betydning for menneskers trivsel, den økonomiske velstand og humane levevilkår. I sin biodiversitetsstrategi for 2020 (1) har Kommissionen derfor sat sig som mål at sætte en stopper for tabet af biologisk mangfoldighed og forringelsen af økosystemtjenester i EU inden 2020 og så vidt muligt sikre en genopretning. En europæisk GI-strategi skal navnlig fremme grøn infrastruktur. |
| --- | --- |

2.1

På grund af biodiversitetens iboende værdi og de ydelser den leverer – som naturkapital – har bevarelse og genopretning af den biologiske mangfoldighed afgørende betydning for menneskers trivsel, den økonomiske velstand og humane levevilkår. I sin biodiversitetsstrategi for 2020 (1) har Kommissionen derfor sat sig som mål at sætte en stopper for tabet af biologisk mangfoldighed og forringelsen af økosystemtjenester i EU inden 2020 og så vidt muligt sikre en genopretning. En europæisk GI-strategi skal navnlig fremme grøn infrastruktur.

| 2.2 | Meddelelsen om "Grøn infrastruktur – Styrkelse af Europas naturkapital", som Kommissionen vedtog den 6. maj 2013 fokuserer især på:






  — | Fremme af grøn infrastruktur på vigtige politikområder som land- og skovbrug, naturbeskyttelse, vand-, hav-, fiskeri-, regional- og samhørighedspolitik, klimabeskyttelse og tilpasning til klimaændringerne, transport- og energipolitik, civilbeskyttelse og arealanvendelse gennem offentliggørelsen af retningslinjer om integrationen af GI-konceptet i gennemførelsen af disse politikker i perioden 2014-2020. |
| --- | --- | --- |

2.2

Meddelelsen om "Grøn infrastruktur – Styrkelse af Europas naturkapital", som Kommissionen vedtog den 6. maj 2013 fokuserer især på:

—

Fremme af grøn infrastruktur på vigtige politikområder som land- og skovbrug, naturbeskyttelse, vand-, hav-, fiskeri-, regional- og samhørighedspolitik, klimabeskyttelse og tilpasning til klimaændringerne, transport- og energipolitik, civilbeskyttelse og arealanvendelse gennem offentliggørelsen af retningslinjer om integrationen af GI-konceptet i gennemførelsen af disse politikker i perioden 2014-2020.

| — | En styrkelse af forskningen i grøn infrastruktur, data- og videngrundlag samt fremme af innovative teknologier. |
| --- | --- |

—

En styrkelse af forskningen i grøn infrastruktur, data- og videngrundlag samt fremme af innovative teknologier.

| — | Bedre adgang til finansiering for grønne infrastrukturprojekter. I et samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank bør der inden 2014 etableres en særlig EU-facilitet, der kan støtte grønne infrastrukturprojekter. |
| --- | --- |

—

Bedre adgang til finansiering for grønne infrastrukturprojekter. I et samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank bør der inden 2014 etableres en særlig EU-facilitet, der kan støtte grønne infrastrukturprojekter.

| — | Fremme af grønne infrastrukturprojekter på EU-niveau. Kommissionen undersøger inden udgangen af 2015, om der kan udvikles et EU-net af grønne infrastrukturprojekter af europæisk betydning inden for rammerne af et TEN-G-initiativ. |
| --- | --- |

—

Fremme af grønne infrastrukturprojekter på EU-niveau. Kommissionen undersøger inden udgangen af 2015, om der kan udvikles et EU-net af grønne infrastrukturprojekter af europæisk betydning inden for rammerne af et TEN-G-initiativ.

| 2.3 | I sin udtalelse om biodiversitetsstrategien af 26. oktober 2011 (2) bifaldt EØSU principielt biodiversitetsstrategien, men kritiserede fraværet af en analyse af årsagerne til den manglende opfyldelse af målene for biodiversitet. Det er især manglende politisk vilje i medlemsstaterne, der lægger hindringer i vejen for en effektiv gennemførelse. |
| --- | --- |

2.3

I sin udtalelse om biodiversitetsstrategien af 26. oktober 2011 (2) bifaldt EØSU principielt biodiversitetsstrategien, men kritiserede fraværet af en analyse af årsagerne til den manglende opfyldelse af målene for biodiversitet. Det er især manglende politisk vilje i medlemsstaterne, der lægger hindringer i vejen for en effektiv gennemførelse.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | David Rose giver i "Green Infrastructure. A landscape Approach" en god definition af GI: "Grøn infrastruktur omfatter elementer, der forbinder naturlige og menneskeskabte miljøer, og som gør byer til et bedre sted at bo, som f.eks. parker, fortov, grønne tage, grønne gader og træbeplantning i byområder. På regionalt niveau omfatter grøn infrastruktur nettet af naturområder, grønne områder, grønne strøg, skov- og landbrugsarealer og andre elementer, der alle har en alsidig nytteværdi for sundhed og velvære hos borgere og økosystemer (...)". |
| --- | --- |

3.1

David Rose giver i "Green Infrastructure. A landscape Approach" en god definition af GI: "Grøn infrastruktur omfatter elementer, der forbinder naturlige og menneskeskabte miljøer, og som gør byer til et bedre sted at bo, som f.eks. parker, fortov, grønne tage, grønne gader og træbeplantning i byområder. På regionalt niveau omfatter grøn infrastruktur nettet af naturområder, grønne områder, grønne strøg, skov- og landbrugsarealer og andre elementer, der alle har en alsidig nytteværdi for sundhed og velvære hos borgere og økosystemer (...)".

| 3.2 | Eksempler på grøn infrastruktur omfatter:






  — | Etablering eller bevarelse af naturlige overløbsområder: mens et dige alene forebygger oversvømmelser filtrerer overløbsområder desuden vandet, opretholder grundvandsspejlet, skaber mulighed for rekreative aktiviteter, lagrer CO2, leverer bygningstømmer og bidrager til at skabe et netværk af naturlige levesteder. |
| --- | --- | --- |

3.2

Eksempler på grøn infrastruktur omfatter:

—

Etablering eller bevarelse af naturlige overløbsområder: mens et dige alene forebygger oversvømmelser filtrerer overløbsområder desuden vandet, opretholder grundvandsspejlet, skaber mulighed for rekreative aktiviteter, lagrer CO2, leverer bygningstømmer og bidrager til at skabe et netværk af naturlige levesteder.

| — | Skove, som udgør en god blanding af træsorter, alder og struktur, absorberer store mængder vand og beskytter jordbunden, forhindrer oversvømmelser og jordskred eller mindsker følgerne af sådanne. |
| --- | --- |

—

Skove, som udgør en god blanding af træsorter, alder og struktur, absorberer store mængder vand og beskytter jordbunden, forhindrer oversvømmelser og jordskred eller mindsker følgerne af sådanne.

| — | Grøn infrastruktur som en integreret del af byområders udvikling: korrekt anlagte parker, alléer, vandrestier, grønne tage og facader bidrager til en omkostningseffektiv forbedring af klimaet i byer og øger generelt livskvaliteten i byerne. Derudover bidrager de til den biologiske mangfoldighed og bekæmpelse af klimaforandringer. |
| --- | --- |

—

Grøn infrastruktur som en integreret del af byområders udvikling: korrekt anlagte parker, alléer, vandrestier, grønne tage og facader bidrager til en omkostningseffektiv forbedring af klimaet i byer og øger generelt livskvaliteten i byerne. Derudover bidrager de til den biologiske mangfoldighed og bekæmpelse af klimaforandringer.

| 3.3 | 82 % af arealerne i EU ligger uden for Natura 2000. Dermed står det klart, at bevarelsen og genopretningen af biologisk mangfoldighed gennem fremme af grøn infrastruktur også må foregå uden for Natura 2000 med henblik på både at sikre velfungerende net af beskyttede områder og leveringen af økosystemtjenester generelt. Til forskel fra Natura 2000 er der i forbindelse med fremme af grøn infrastruktur ikke tale om et juridisk instrument. Støtte til grøn infrastruktur kan derfor ikke erstatte gennemførelsen af Natura 2000, men supplerer med et yderligere element. På den anden side er det ikke formålet med GI-initiativet at oprette et yderligere naturbeskyttelsesnet i tillæg til Natura 2000. EØSU er fortaler for, at initiativet til grøn infrastruktur navnlig anvendes til at fremme den samarbejdsbaserede natur- og miljøbeskyttelse og styrke denne betydeligt i alle medlemsstater. |
| --- | --- |

3.3

82 % af arealerne i EU ligger uden for Natura 2000. Dermed står det klart, at bevarelsen og genopretningen af biologisk mangfoldighed gennem fremme af grøn infrastruktur også må foregå uden for Natura 2000 med henblik på både at sikre velfungerende net af beskyttede områder og leveringen af økosystemtjenester generelt. Til forskel fra Natura 2000 er der i forbindelse med fremme af grøn infrastruktur ikke tale om et juridisk instrument. Støtte til grøn infrastruktur kan derfor ikke erstatte gennemførelsen af Natura 2000, men supplerer med et yderligere element. På den anden side er det ikke formålet med GI-initiativet at oprette et yderligere naturbeskyttelsesnet i tillæg til Natura 2000. EØSU er fortaler for, at initiativet til grøn infrastruktur navnlig anvendes til at fremme den samarbejdsbaserede natur- og miljøbeskyttelse og styrke denne betydeligt i alle medlemsstater.

| 3.4 | EØSU understreger det store behov for at inddrage civilsamfundet aktivt i GI-projekter på et tidligt tidspunkt, hvilket også indgår som et element i Århuskonventionen om offentlig deltagelse på miljøområdet. Talrige eksempler demonstrerer, at projektresultaterne i høj grad afhænger af civilsamfundets opbakning eller afvisning. Derfor bør en bottom-up-tilgang og opbygning af partnerskaber med kommunale aktører, udviklere af infrastrukturprojekter, erhvervsliv og fagforbund, land- og skovbrug, vandforvaltning og kystbeskyttelse samt ngo'er på miljøområdet i langt højere grad lægges til grund for Kommissionens strategi. |
| --- | --- |

3.4

EØSU understreger det store behov for at inddrage civilsamfundet aktivt i GI-projekter på et tidligt tidspunkt, hvilket også indgår som et element i Århuskonventionen om offentlig deltagelse på miljøområdet. Talrige eksempler demonstrerer, at projektresultaterne i høj grad afhænger af civilsamfundets opbakning eller afvisning. Derfor bør en bottom-up-tilgang og opbygning af partnerskaber med kommunale aktører, udviklere af infrastrukturprojekter, erhvervsliv og fagforbund, land- og skovbrug, vandforvaltning og kystbeskyttelse samt ngo'er på miljøområdet i langt højere grad lægges til grund for Kommissionens strategi.

| 3.5 | EØSU beklager, at Kommissionens meddelelse om grøn infrastruktur ikke indeholder den europæiske strategi for grøn infrastruktur, som blev annonceret i strategien for biodiversitet 2020. EØSU bifalder alligevel de tiltag, der annonceres i meddelelsen, som skridt i den rigtige retning. Erfaringerne med gennemførelsen af foranstaltningerne bør anvendes til at videreudvikle disse til en strategi for grøn infrastruktur. |
| --- | --- |

3.5

EØSU beklager, at Kommissionens meddelelse om grøn infrastruktur ikke indeholder den europæiske strategi for grøn infrastruktur, som blev annonceret i strategien for biodiversitet 2020. EØSU bifalder alligevel de tiltag, der annonceres i meddelelsen, som skridt i den rigtige retning. Erfaringerne med gennemførelsen af foranstaltningerne bør anvendes til at videreudvikle disse til en strategi for grøn infrastruktur.

| 3.6 | EØSU mener, at det er nødvendigt at opstille flere prioriteter for gennemførelsen af grøn infrastruktur, end det er tilfældet i meddelelsen. På samme måde som i biodiversitetsstrategien mangler der også i meddelelsen en klar analyse af årsagerne til, at grøn infrastruktur ikke realiseres i tilstrækkeligt omfang. De planlagte tekniske retningslinjer og det forbedrede informations- og videngrundlag vil ikke i sig selv kunne imødegå den manglende politiske vilje til at gennemføre disse modeller i enkelte medlemsstater. EØSU mener, at en effektiv strategi for grøn infrastruktur kræver konsekvent overvågning, en kritisk analyse af foranstaltningerne i medlemsstaterne samt om nødvendigt målrettede opfølgningsforanstaltninger til støtte for medlemsstater eller regioner med et tydeligt efterslæb. |
| --- | --- |

3.6

EØSU mener, at det er nødvendigt at opstille flere prioriteter for gennemførelsen af grøn infrastruktur, end det er tilfældet i meddelelsen. På samme måde som i biodiversitetsstrategien mangler der også i meddelelsen en klar analyse af årsagerne til, at grøn infrastruktur ikke realiseres i tilstrækkeligt omfang. De planlagte tekniske retningslinjer og det forbedrede informations- og videngrundlag vil ikke i sig selv kunne imødegå den manglende politiske vilje til at gennemføre disse modeller i enkelte medlemsstater. EØSU mener, at en effektiv strategi for grøn infrastruktur kræver konsekvent overvågning, en kritisk analyse af foranstaltningerne i medlemsstaterne samt om nødvendigt målrettede opfølgningsforanstaltninger til støtte for medlemsstater eller regioner med et tydeligt efterslæb.

4.   Særlige bemærkninger

4.1   EU's rolle ved fremme af GI

| 4.1.1 | Ansvaret for GI-projekter ligger hovedsageligt hos medlemsstaterne, navnlig hos de instanser, der har ansvaret for planlægning på regionalt og lokalt niveau. EU udøver først og fremmest en støttefunktion ved at sikre en offentlig formidling af GI-modellen og stille hensigtsmæssige og tilgængelige informations- og videngrundlag til rådighed, som det fremgår af Kommissionens meddelelse. Derudover har EU's støtteinstrumenter en betydelig indflydelse på den regionale og lokale planlægning, og integrationen af GI-tilgangen i disse finansieringsinstrumenter skal derfor prioriteres højt. |
| --- | --- |

4.1.1

Ansvaret for GI-projekter ligger hovedsageligt hos medlemsstaterne, navnlig hos de instanser, der har ansvaret for planlægning på regionalt og lokalt niveau. EU udøver først og fremmest en støttefunktion ved at sikre en offentlig formidling af GI-modellen og stille hensigtsmæssige og tilgængelige informations- og videngrundlag til rådighed, som det fremgår af Kommissionens meddelelse. Derudover har EU's støtteinstrumenter en betydelig indflydelse på den regionale og lokale planlægning, og integrationen af GI-tilgangen i disse finansieringsinstrumenter skal derfor prioriteres højt.

| 4.1.2 | Ved udvalgte GI-projekter af europæisk betydning skal EU påtage sig et direkte ansvar. Sådanne projekter omfatter almindeligvis grænseoverskridende landskaber som bjergkæder, floder eller skovområder. Som et vellykket eksempel nævnes "det europæiske grønne bælte" i meddelelsen. Grænseoverskridende floddale bør også vies særlig opmærksomhed som grundlag for en europæisk GI. Netop ved floder som Donau eller Elben, som igen i år gav anledning til alvorlige oversvømmelsesskader, kan en GI-tilgang kombinere en bedre højvandssikring med målet om at bevare følsomme vandområder med særlig betydning for biodiversiteten i Europa samt en økonomisk og turismerelateret udvikling. |
| --- | --- |

4.1.2

Ved udvalgte GI-projekter af europæisk betydning skal EU påtage sig et direkte ansvar. Sådanne projekter omfatter almindeligvis grænseoverskridende landskaber som bjergkæder, floder eller skovområder. Som et vellykket eksempel nævnes "det europæiske grønne bælte" i meddelelsen. Grænseoverskridende floddale bør også vies særlig opmærksomhed som grundlag for en europæisk GI. Netop ved floder som Donau eller Elben, som igen i år gav anledning til alvorlige oversvømmelsesskader, kan en GI-tilgang kombinere en bedre højvandssikring med målet om at bevare følsomme vandområder med særlig betydning for biodiversiteten i Europa samt en økonomisk og turismerelateret udvikling.

| 4.1.3 | EØSU er fortaler for at fremme et strategisk planlagt europæisk net af GI-projekter af europæisk betydning indeholdende en liste med kort over GI-projekter. Inden for rammerne af et TEN-G-initiativ skal dette tiltag prioriteres på linje med de europæiske infrastrukturinitiativer på områderne transport, energi og telekommunikation. |
| --- | --- |

4.1.3

EØSU er fortaler for at fremme et strategisk planlagt europæisk net af GI-projekter af europæisk betydning indeholdende en liste med kort over GI-projekter. Inden for rammerne af et TEN-G-initiativ skal dette tiltag prioriteres på linje med de europæiske infrastrukturinitiativer på områderne transport, energi og telekommunikation.

4.2   Udbredelse af GI-modellen

EØSU mener, at en væsentlig årsag til den utilstrækkelige udbredelse og fremme af grøn infrastruktur er den manglende viden om modellen for grøn infrastruktur og de dermed forbundne praktiske fordele, herunder mulige økonomiske fordele. Derfor er det rigtigt, at Kommissionen har sat sig som mål at øge kendskabet til grøn infrastruktur blandt de vigtigste interessentgrupper, fremme informationsudvekslingen om bedste praksis samt forbedre videngrundlaget for grøn infrastruktur. I den henseende udgør navnlig de sociale medier en god platform. EØSU anser en god, og for offentligheden klar, definition af GI for at være en vigtig forudsætning for disse kommunikationsaktiviteter. Kommissionens definition lever ikke op til dette krav (3).

4.3   Hensyntagen til den specifikke situation i de enkelte medlemsstater

| 4.3.1 | Hvad angår tilgængelige naturlige, seminaturlige eller bymæssige arealer er situationen i medlemsstater og regioner meget forskelligartet. Mens arealudnyttelsen med "grå infrastruktur" er ekstremt høj i enkelte tætbefolkede regioner og byer, råder andre regioner over store naturområder. Europæiske foranstaltninger til fremme af grøn infrastruktur må sondre mellem regioner, hvor der er tale om etablering af ny grøn infrastruktur og andre områder, hvor fokus i højere grad bør ligge på bevarelse og pleje af eksisterende landskaber. |
| --- | --- |

4.3.1

Hvad angår tilgængelige naturlige, seminaturlige eller bymæssige arealer er situationen i medlemsstater og regioner meget forskelligartet. Mens arealudnyttelsen med "grå infrastruktur" er ekstremt høj i enkelte tætbefolkede regioner og byer, råder andre regioner over store naturområder. Europæiske foranstaltninger til fremme af grøn infrastruktur må sondre mellem regioner, hvor der er tale om etablering af ny grøn infrastruktur og andre områder, hvor fokus i højere grad bør ligge på bevarelse og pleje af eksisterende landskaber.

4.4   Integration på centrale politikområder og dertil hørende finansieringsinstrumenter

| 4.4.1 | Helt korrekt får en effektiv integration af GI-aspekter på en lang række politikområder højeste prioritet i meddelelsen. |
| --- | --- |

4.4.1

Helt korrekt får en effektiv integration af GI-aspekter på en lang række politikområder højeste prioritet i meddelelsen.

| 4.4.2 | EØSU bifalder udarbejdelsen af tekniske retningslinjer indeholdende principper og rammebetingelser for inddragelsen af GI-aspekter i regional- og samhørighedspolitik, klima- og miljøpolitik, sundheds- og forbrugerpolitik samt den fælles landbrugspolitik, herunder de tilhørende finansieringsmekanismer. Retningslinjerne bør offentliggøres så hurtigt så muligt, så medlemsstater, der allerede nu arbejder med udformningen af operationelle planer, kan anvende disse i perioden 2014-2020. |
| --- | --- |

4.4.2

EØSU bifalder udarbejdelsen af tekniske retningslinjer indeholdende principper og rammebetingelser for inddragelsen af GI-aspekter i regional- og samhørighedspolitik, klima- og miljøpolitik, sundheds- og forbrugerpolitik samt den fælles landbrugspolitik, herunder de tilhørende finansieringsmekanismer. Retningslinjerne bør offentliggøres så hurtigt så muligt, så medlemsstater, der allerede nu arbejder med udformningen af operationelle planer, kan anvende disse i perioden 2014-2020.

| 4.4.3 | Grøn infrastruktur kræver ikke kun offentlige, men også private investeringer. EØSU fremhæver, at forudsætningen for private investeringer i grøn infrastruktur er tilstrækkelige incitamenter. EØSU bifalder planerne om etablering af en særlig EU-finansieringsfacilitet sammen med Den Europæiske Investeringsbank. |
| --- | --- |

4.4.3

Grøn infrastruktur kræver ikke kun offentlige, men også private investeringer. EØSU fremhæver, at forudsætningen for private investeringer i grøn infrastruktur er tilstrækkelige incitamenter. EØSU bifalder planerne om etablering af en særlig EU-finansieringsfacilitet sammen med Den Europæiske Investeringsbank.

4.5   Effektiv inddragelse af civilsamfundet i den regionale og lokale planlægning

| 4.5.1 | Nødvendigheden af at integrere grøn infrastruktur i den regionale fysiske planlægning og lokale planlægning erkendes ganske vist i meddelelsen, men EØSU savner konkrete foranstaltninger i handlingsplanen i den henseende. Netop den lokale fysiske planlægning, landskabspleje og byggemodning har betydelige konsekvenser for realiseringen af grøn infrastruktur, men EU kan som følge af nærhedsprincippet kun i begrænset omfang gøre sin indflydelse gældende. |
| --- | --- |

4.5.1

Nødvendigheden af at integrere grøn infrastruktur i den regionale fysiske planlægning og lokale planlægning erkendes ganske vist i meddelelsen, men EØSU savner konkrete foranstaltninger i handlingsplanen i den henseende. Netop den lokale fysiske planlægning, landskabspleje og byggemodning har betydelige konsekvenser for realiseringen af grøn infrastruktur, men EU kan som følge af nærhedsprincippet kun i begrænset omfang gøre sin indflydelse gældende.

| 4.5.2 | EØSU opfordrer navnlig til, at de regionale og lokale civilsamfundsaktører inddrages på et tidligt tidspunkt, idet grønne infrastrukturprojekter ikke kan realiseres uden deres medvirken eller vil mislykkes uden deres opbakning. Der er behov for deltagelsesbaserede planlægningsprocesser, som giver disse aktører en aktiv og medbestemmende rolle. I den forbindelse bør der tages højde for, at der i beslutningsprocessen vedrørende grøn infrastruktur ikke kun findes "win-win"-modeller, men at enkelte aktører i givet fald vil være nødsaget til at acceptere ulemper (f.eks. når bevarelsen af grøn infrastruktur ved flod- eller søbredder resulterer i byggeforbud). Indbyrdes modstridende målsætninger som følge af konkurrerende anvendelsesformer (f.eks. fødevareproduktion, boliger, infrastruktur, naturkorridorer og biodiversitet) skal frem i lyset og diskuteres, så der kan fremsættes løsningsforslag. |
| --- | --- |

4.5.2

EØSU opfordrer navnlig til, at de regionale og lokale civilsamfundsaktører inddrages på et tidligt tidspunkt, idet grønne infrastrukturprojekter ikke kan realiseres uden deres medvirken eller vil mislykkes uden deres opbakning. Der er behov for deltagelsesbaserede planlægningsprocesser, som giver disse aktører en aktiv og medbestemmende rolle. I den forbindelse bør der tages højde for, at der i beslutningsprocessen vedrørende grøn infrastruktur ikke kun findes "win-win"-modeller, men at enkelte aktører i givet fald vil være nødsaget til at acceptere ulemper (f.eks. når bevarelsen af grøn infrastruktur ved flod- eller søbredder resulterer i byggeforbud). Indbyrdes modstridende målsætninger som følge af konkurrerende anvendelsesformer (f.eks. fødevareproduktion, boliger, infrastruktur, naturkorridorer og biodiversitet) skal frem i lyset og diskuteres, så der kan fremsættes løsningsforslag.

4.6   GI i byområder

| 4.6.1 | EØSU mener, at der er et enormt potentiale for GI-foranstaltninger i byområder. Der giver de sundhedsmæssige fordele, forbedrer byklimaet, skaber arbejdspladser og øger byernes attraktivitet. Netop i byer er det vigtigt at øge forståelsen for GI-løsninger – med start i skolerne – og styrke civilsamfundets aktive medvirken. Den nuværende store interesse for haver i byer og bykøkkenhaver ser EØSU som et klart tegn på, at mange borgere er parate til selv at bidrage til sunde økosystemer og afprøve nye former for fællesskaber og samfundssind. |
| --- | --- |

4.6.1

EØSU mener, at der er et enormt potentiale for GI-foranstaltninger i byområder. Der giver de sundhedsmæssige fordele, forbedrer byklimaet, skaber arbejdspladser og øger byernes attraktivitet. Netop i byer er det vigtigt at øge forståelsen for GI-løsninger – med start i skolerne – og styrke civilsamfundets aktive medvirken. Den nuværende store interesse for haver i byer og bykøkkenhaver ser EØSU som et klart tegn på, at mange borgere er parate til selv at bidrage til sunde økosystemer og afprøve nye former for fællesskaber og samfundssind.

4.7   Integration i landbrug og udvikling af landdistrikter

| 4.7.1 | Karakteren og omfanget af integrationen af grøn infrastruktur på disse områder afhænger i høj grad af resultaterne af den fælles landbrugspolitik og EU's flerårige finansielle ramme for 2014-2020 (FFR). Der er indgået politiske aftaler på begge områder. EØSU har gentagne gange udtalt sig til fordel for et multifunktionelt landbrug og funktionsbestemte direkte betalinger. I forbindelse med den kommende landbrugsreform blev bl.a. ydelsen af direkte betalinger knyttet til opfyldelsen af højere miljøstandarder og etableringen af miljømæssige indsatsområder med henblik på en øget grøn omstilling i europæisk landbrug. EØSU vil evaluere beslutningerne vedrørende reformen af den fælles landbrugspolitik nøje og vurdere situationen set i forhold til udvalgets standpunkter. |
| --- | --- |

4.7.1

Karakteren og omfanget af integrationen af grøn infrastruktur på disse områder afhænger i høj grad af resultaterne af den fælles landbrugspolitik og EU's flerårige finansielle ramme for 2014-2020 (FFR). Der er indgået politiske aftaler på begge områder. EØSU har gentagne gange udtalt sig til fordel for et multifunktionelt landbrug og funktionsbestemte direkte betalinger. I forbindelse med den kommende landbrugsreform blev bl.a. ydelsen af direkte betalinger knyttet til opfyldelsen af højere miljøstandarder og etableringen af miljømæssige indsatsområder med henblik på en øget grøn omstilling i europæisk landbrug. EØSU vil evaluere beslutningerne vedrørende reformen af den fælles landbrugspolitik nøje og vurdere situationen set i forhold til udvalgets standpunkter.

| 4.7.2 | EØSU forventer, at der inden for rammerne af den europæiske fond for udvikling af landdistrikterne, og navnlig landbrugsmiljøforanstaltningerne, vil blive tildelt yderligere støtte til miljøformål. EØSU har gentagne gange gjort opmærksom på, at der hos et flertal af landmænd og skovbrugere er forståelse for natur- og biotopbeskyttelse. Mange pilotprojekter viser med al tydelighed, at der kan opnås positive resultater ved hjælp af partnerskaber. EØSU opfordrer til, at såvel ekstensivt som intensivt udnyttede landbrugsarealer, der dyrkes på ressourceskånsom vis, bør inddrages i GI-projekter. Frivillige, produktionsintegrerede foranstaltninger bør prioriteres. Det gælder også om at udnytte potentialet i grøn infrastruktur til udvikling af landdistrikter i social og demografisk henseende. |
| --- | --- |

4.7.2

EØSU forventer, at der inden for rammerne af den europæiske fond for udvikling af landdistrikterne, og navnlig landbrugsmiljøforanstaltningerne, vil blive tildelt yderligere støtte til miljøformål. EØSU har gentagne gange gjort opmærksom på, at der hos et flertal af landmænd og skovbrugere er forståelse for natur- og biotopbeskyttelse. Mange pilotprojekter viser med al tydelighed, at der kan opnås positive resultater ved hjælp af partnerskaber. EØSU opfordrer til, at såvel ekstensivt som intensivt udnyttede landbrugsarealer, der dyrkes på ressourceskånsom vis, bør inddrages i GI-projekter. Frivillige, produktionsintegrerede foranstaltninger bør prioriteres. Det gælder også om at udnytte potentialet i grøn infrastruktur til udvikling af landdistrikter i social og demografisk henseende.

4.8   GI's tilknytning til andre politikområder

| 4.8.1 | En integreret forvaltning af farvande og kyster bør sikre, at potentialet i grøn infrastruktur udnyttes så effektivt som muligt (4). |
| --- | --- |

4.8.1

En integreret forvaltning af farvande og kyster bør sikre, at potentialet i grøn infrastruktur udnyttes så effektivt som muligt (4).

| 4.8.2 | Forringelsen af økosystemer i EU skyldes først og fremmest det stigende arealforbrug, den øgede opsplitning af arealer og den mere intensive arealudnyttelse. Grøn infrastruktur kan modvirke denne udvikling. Den bør få støtte fra mere effektive foranstaltninger i den europæiske politik for jordbundsbeskyttelse til reduktion af arealforbruget, herunder lovgivning (5). |
| --- | --- |

4.8.2

Forringelsen af økosystemer i EU skyldes først og fremmest det stigende arealforbrug, den øgede opsplitning af arealer og den mere intensive arealudnyttelse. Grøn infrastruktur kan modvirke denne udvikling. Den bør få støtte fra mere effektive foranstaltninger i den europæiske politik for jordbundsbeskyttelse til reduktion af arealforbruget, herunder lovgivning (5).

| 4.8.3 | Navnlig gennem beskyttelsen af naturlige arealer fungerer grøn infrastruktur som CO2-dræn. Set i lyset af det overordnede mål for klimapolitikken om at udvikle den europæiske økonomi i retning af en kulstoffattig og biobaseret økonomi vil velfungerende økosystemer få endnu større betydning. Medlemsstaternes strategier for tilpasning til klimaændringer bør i særlig grad tage højde for de mange fordele ved grøn infrastruktur. |
| --- | --- |

4.8.3

Navnlig gennem beskyttelsen af naturlige arealer fungerer grøn infrastruktur som CO2-dræn. Set i lyset af det overordnede mål for klimapolitikken om at udvikle den europæiske økonomi i retning af en kulstoffattig og biobaseret økonomi vil velfungerende økosystemer få endnu større betydning. Medlemsstaternes strategier for tilpasning til klimaændringer bør i særlig grad tage højde for de mange fordele ved grøn infrastruktur.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2011) 244 final.

1

(2)  EØSU-udtalelse "EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020", EUT C 24 af 28.1.2012, s. 111-116.

2

"EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020"

(3)  COM(2013) 249 final, s. 3.

3

(4)  EØSU's udtalelse om "Maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning", endnu ikke offentliggjort i EUT.

4

"Maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning"

(5)  EØSU's udtalelse om "Det 7. miljøhandlingsprogram" (punkt 4.2.2), EUT C 161 af 6.6.2013, s. 77.-81.

5

"Det 7. miljøhandlingsprogram"

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/157 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/157

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 302/2009 om en flerårig genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet«

COM(2013) 250 final — 2013/133 (COD)

2014/C 67/32

Ordfører: Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

Europa-Parlamentet og Kommissionen besluttede henholdsvis den 12. maj 2013 og den 28. maj 2013 under henvisning til artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 302/2009 om en flerårig genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet"

COM(2013) 250 final — 2013/0133 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som vedtog sin udtalelse den 1. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 137 stemmer for, 2 imod og 4 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU bifalder denne ændring af forordning (EF) nr. 302/2009, fordi den er udtryk for, at man er ved at opnå reelle resultater med genopretningen af bestanden af almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet. |
| --- | --- |

1.1

EØSU bifalder denne ændring af forordning (EF) nr. 302/2009, fordi den er udtryk for, at man er ved at opnå reelle resultater med genopretningen af bestanden af almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet.

| 1.2 | Udvalget gentager sin opfordring til Kommissionen om at håndhæve denne forordning meget nøje over for alle medlemsstater og ICCAT's kontraherende parter. |
| --- | --- |

1.2

Udvalget gentager sin opfordring til Kommissionen om at håndhæve denne forordning meget nøje over for alle medlemsstater og ICCAT's kontraherende parter.

| 1.3 | EØSU udtrykker endnu en gang sin anerkendelse af den indsats, som Kommissionen, medlemsstaterne og fiskerne har ydet i de seneste år for at gennemføre den strenge genopretningsplan med de deraf følgende sociale og økonomiske konsekvenser, som bør tages med i betragtning. |
| --- | --- |

1.3

EØSU udtrykker endnu en gang sin anerkendelse af den indsats, som Kommissionen, medlemsstaterne og fiskerne har ydet i de seneste år for at gennemføre den strenge genopretningsplan med de deraf følgende sociale og økonomiske konsekvenser, som bør tages med i betragtning.

| 1.4 | EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre endnu mere for at informere borgerne og øge deres bevidsthed om tunbestandens tilstand og de resultater, der er opnået med gennemførelsen af genopretningsplanen. |
| --- | --- |

1.4

EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre endnu mere for at informere borgerne og øge deres bevidsthed om tunbestandens tilstand og de resultater, der er opnået med gennemførelsen af genopretningsplanen.

| 1.5 | For at krone genopretningen med held er det efter EØSU's mening meget nødvendigt i forlængelse af stk. 6 i artikel 7 udtrykkeligt at specificere, hvilke fiskeredskaber det er tilladt at anvende hele året rundt i Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

1.5

For at krone genopretningen med held er det efter EØSU's mening meget nødvendigt i forlængelse af stk. 6 i artikel 7 udtrykkeligt at specificere, hvilke fiskeredskaber det er tilladt at anvende hele året rundt i Den Europæiske Union.

2.   Indledning

| 2.1 | Denne udtalelse drejer sig om forslaget COM(2013) 250, som endnu en gang ændrer Rådets forordning (EF) nr. 302/2009 om en flerårig genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet. |
| --- | --- |

2.1

Denne udtalelse drejer sig om forslaget COM(2013) 250, som endnu en gang ændrer Rådets forordning (EF) nr. 302/2009 om en flerårig genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet.

| 2.2 | Almindelig tun er en af de vigtigste arter, der er reguleret af Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT), som Unionen er kontraherende part i. |
| --- | --- |

2.2

Almindelig tun er en af de vigtigste arter, der er reguleret af Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT), som Unionen er kontraherende part i.

| 2.3 | ICCAT påbegyndte i 2006 en genopretningsplan for almindelig tun, der mundede ud i forordning (EF) nr. 1559/2007, som indførte en flerårig genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet. |
| --- | --- |

2.3

ICCAT påbegyndte i 2006 en genopretningsplan for almindelig tun, der mundede ud i forordning (EF) nr. 1559/2007, som indførte en flerårig genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet.

| 2.4 | Denne forordning (EF) nr. 1559/2007 blev ophævet med vedtagelsen af forordning (EF) nr. 302/2009 efter henstilling 08-05 fra ICCAT, som blev vedtaget på dets 16. ekstraordinære møde i 2008 om en ny genopretningsplan for almindelig tun. |
| --- | --- |

2.4

Denne forordning (EF) nr. 1559/2007 blev ophævet med vedtagelsen af forordning (EF) nr. 302/2009 efter henstilling 08-05 fra ICCAT, som blev vedtaget på dets 16. ekstraordinære møde i 2008 om en ny genopretningsplan for almindelig tun.

| 2.5 | ICCAT vedtog på sit 17. ekstraordinære møde i 2010 henstilling 10-04, som ændrede den foregående genopretningsplan ved at reducere den samlede tilladte fangstmængde yderligere, styrke foranstaltningerne til reduktion af fiskerikapaciteten og skærpe fiskerikontrollen. Forordning (EF) nr. 302/2009 blev derefter ændret ved forordning (EU) nr. 500/2012 for at gennemføre disse internationale bevarelsesforanstaltninger på EU-plan. |
| --- | --- |

2.5

ICCAT vedtog på sit 17. ekstraordinære møde i 2010 henstilling 10-04, som ændrede den foregående genopretningsplan ved at reducere den samlede tilladte fangstmængde yderligere, styrke foranstaltningerne til reduktion af fiskerikapaciteten og skærpe fiskerikontrollen. Forordning (EF) nr. 302/2009 blev derefter ændret ved forordning (EU) nr. 500/2012 for at gennemføre disse internationale bevarelsesforanstaltninger på EU-plan.

| 2.6 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg har afgivet positive udtalelser om begge forordninger og om denne sidste ændring. Heri støttede udvalget Kommissionens forslag og anerkendte de anstrengelser, som medlemsstaterne og fiskerne gør sig for at opfylde ICCAT's skrappe genopretningsplan for almindelig tun. Samtidigt opfordrede det til at videreføre de videnskabelige undersøgelser. |
| --- | --- |

2.6

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg har afgivet positive udtalelser om begge forordninger og om denne sidste ændring. Heri støttede udvalget Kommissionens forslag og anerkendte de anstrengelser, som medlemsstaterne og fiskerne gør sig for at opfylde ICCAT's skrappe genopretningsplan for almindelig tun. Samtidigt opfordrede det til at videreføre de videnskabelige undersøgelser.

3.   Videnskabeligt synspunkt

| 3.1 | Siden ICCAT's 16. ekstraordinære møde i 2008 har man observeret en gendannelse af biomassen af almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet. |
| --- | --- |

3.1

Siden ICCAT's 16. ekstraordinære møde i 2008 har man observeret en gendannelse af biomassen af almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet.

| 3.2 | Den Permanente Komité vedrørende Forskning og Statistik (SCRS) under ICCAT udtalte i resumeet af sin rapport fra 2012 (1) blandt andet følgende:






  3.2.1 | Siden 1998 har fangstmængderne i det østlige Atlanterhav og Middelhavet været underlagt begrænsninger. I 2002 fastsatte Kommissionen den samlede tilladte fangstmængde (TAC) for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet til 32 000 ton for årene 2003-2006 og til henholdsvis 29 500 ton og 28 500 ton for 2007 og 2008. Derefter blev TAC'erne for 2009, 2010 og 2011 fastsat til henholdsvis 22 000 ton, 19 950 ton og 18 500 ton. Dog blev TAC'en for 2010 senere nedsat til 13 500 ton, og det blev fastsat, at fremtidige TAC'er (fra 2011 og frem) skulle holdes inden for en ramme, som med en sandsynlighed på mindst 60 % giver mulighed for fra 2010 til 2022 at genoprette bestandene til det biomasseniveau, der giver maksimalt bæredygtigt udbytte (MSY). TAC'erne for 2011 og 2012 kom til at ligge på 12 900 ton. |
| --- | --- | --- |

3.2

Den Permanente Komité vedrørende Forskning og Statistik (SCRS) under ICCAT udtalte i resumeet af sin rapport fra 2012 (1) blandt andet følgende:

3.2.1

Siden 1998 har fangstmængderne i det østlige Atlanterhav og Middelhavet været underlagt begrænsninger. I 2002 fastsatte Kommissionen den samlede tilladte fangstmængde (TAC) for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet til 32 000 ton for årene 2003-2006 og til henholdsvis 29 500 ton og 28 500 ton for 2007 og 2008. Derefter blev TAC'erne for 2009, 2010 og 2011 fastsat til henholdsvis 22 000 ton, 19 950 ton og 18 500 ton. Dog blev TAC'en for 2010 senere nedsat til 13 500 ton, og det blev fastsat, at fremtidige TAC'er (fra 2011 og frem) skulle holdes inden for en ramme, som med en sandsynlighed på mindst 60 % giver mulighed for fra 2010 til 2022 at genoprette bestandene til det biomasseniveau, der giver maksimalt bæredygtigt udbytte (MSY). TAC'erne for 2011 og 2012 kom til at ligge på 12 900 ton.

| 3.2.2 | Hovedformålet med ICCAT's henstilling 10-04 fra 2010 var at sætte gang i genopbygningen af bestanden af almindelig tun. Samtidigt med at den fastsatte en yderligere reduktion af den samlede tilladte fangstmængde (TAC) til 12 900 ton for 2011 og 2012 tog henstillingen beslutsomt fat på reduktionen af fiskerikapaciteten og kontrolforanstaltningerne, hvilket førte til en meget mærkbar nedgang i antallet af fiskerfartøjer og en effektiv kontrol med deres fangster. |
| --- | --- |

3.2.2

Hovedformålet med ICCAT's henstilling 10-04 fra 2010 var at sætte gang i genopbygningen af bestanden af almindelig tun. Samtidigt med at den fastsatte en yderligere reduktion af den samlede tilladte fangstmængde (TAC) til 12 900 ton for 2011 og 2012 tog henstillingen beslutsomt fat på reduktionen af fiskerikapaciteten og kontrolforanstaltningerne, hvilket førte til en meget mærkbar nedgang i antallet af fiskerfartøjer og en effektiv kontrol med deres fangster.

| 3.2.3 | Skønt opgørelserne over fangsterne er baseret på målinger af kapaciteten og må tages med forbehold, skønner Det Stående Udvalg for Forskning og Statistik, at der er sket en betydelig nedgang i fangsterne i det østlige Atlanterhav og Middelhavet takket være gennemførelsen af genopretningsplanen, overvågningen og kontrollen med gennemførelsen. |
| --- | --- |

3.2.3

Skønt opgørelserne over fangsterne er baseret på målinger af kapaciteten og må tages med forbehold, skønner Det Stående Udvalg for Forskning og Statistik, at der er sket en betydelig nedgang i fangsterne i det østlige Atlanterhav og Middelhavet takket være gennemførelsen af genopretningsplanen, overvågningen og kontrollen med gennemførelsen.

| 3.2.4 | Desuden kan den større forekomst eller de større koncentrationer af små individer af almindelig tun i den nordvestlige del af Middelhavet, som er blevet påvist ved hjælp af optællinger fra fly, også skyldes de positive resultater af forøgelsen af mindstemålet. Henstilling 06-05 førte til bedre niveauer for udbytte per rekrut sammenlignet med de første år i begyndelsen af det nye århundrede samt en større tilvækst i bestandenes gydebiomassse, fordi flere ungfisk overlever. |
| --- | --- |

3.2.4

Desuden kan den større forekomst eller de større koncentrationer af små individer af almindelig tun i den nordvestlige del af Middelhavet, som er blevet påvist ved hjælp af optællinger fra fly, også skyldes de positive resultater af forøgelsen af mindstemålet. Henstilling 06-05 førte til bedre niveauer for udbytte per rekrut sammenlignet med de første år i begyndelsen af det nye århundrede samt en større tilvækst i bestandenes gydebiomassse, fordi flere ungfisk overlever.

| 3.2.5 | Gennemførelsen af den seneste lovgivning og de tidligere henstillinger har ført til en klar nedgang i fangstraterne og i fiskeridødeligheden. Alle opgørelser af CPUE (fangst pr. indsatsenhed) har vist en stigende tendens i de seneste år. Udvalget påpeger, at hvis fangsterne holdes inden for den nuværende TAC (12 900 ton) eller TAC'en for 2010 (13 500 ton) i overensstemmelse med den nuværende genopretningsplan, vil dette sandsynligvis give mulighed for en vækst i bestanden i den pågældende periode. Dette er i overensstemmelse med målet om med en sandsynlighed på mindst 60 % at opnå en fiskeridødelighed og en biomasse, der giver maksimalt bæredygtigt udbytte, fra nu af og frem til 2022. |
| --- | --- |

3.2.5

Gennemførelsen af den seneste lovgivning og de tidligere henstillinger har ført til en klar nedgang i fangstraterne og i fiskeridødeligheden. Alle opgørelser af CPUE (fangst pr. indsatsenhed) har vist en stigende tendens i de seneste år. Udvalget påpeger, at hvis fangsterne holdes inden for den nuværende TAC (12 900 ton) eller TAC'en for 2010 (13 500 ton) i overensstemmelse med den nuværende genopretningsplan, vil dette sandsynligvis give mulighed for en vækst i bestanden i den pågældende periode. Dette er i overensstemmelse med målet om med en sandsynlighed på mindst 60 % at opnå en fiskeridødelighed og en biomasse, der giver maksimalt bæredygtigt udbytte, fra nu af og frem til 2022.

| 3.3 | EØSU udtrykker sin tilfredshed med denne rapport fra ICCAT's videnskabelige rådgivende komité, som viser en klar tendens til genopretning af bestanden af almindelig tun. EØSU har nemlig kraftigt støttet alle lovgivningsforslag vedrørende den flerårige genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, som det har fået forelagt af Kommissionen. |
| --- | --- |

3.3

EØSU udtrykker sin tilfredshed med denne rapport fra ICCAT's videnskabelige rådgivende komité, som viser en klar tendens til genopretning af bestanden af almindelig tun. EØSU har nemlig kraftigt støttet alle lovgivningsforslag vedrørende den flerårige genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, som det har fået forelagt af Kommissionen.

4.   Ændringer af ICCAT's henstilling

| 4.1 | I 2012 vedtog ICCAT-Kommissionen en ny henstilling 12-03 om ændring af sin flerårige genopretningsplan for almindelig tun for en periode på 15 år (2007-2022). |
| --- | --- |

4.1

I 2012 vedtog ICCAT-Kommissionen en ny henstilling 12-03 om ændring af sin flerårige genopretningsplan for almindelig tun for en periode på 15 år (2007-2022).

| 4.2 | Denne henstilling fastsatte TAC'en til 13 500 ton pr. år fra og med 2013 og indtil SCRS måtte tilråde at ændre den. Af disse 13 500 ton har Den Europæiske Union fået tildelt 7 548,06 ton. Dette vil sige, at efter flere års reduktion af TAC'erne og utallige bestræbelser på at genoprette bestanden af almindelig tun, er tendensen i år vendt, og TAC'en er blevet forhøjet med 600 ton i overensstemmelse med de videnskabelige henstillinger. |
| --- | --- |

4.2

Denne henstilling fastsatte TAC'en til 13 500 ton pr. år fra og med 2013 og indtil SCRS måtte tilråde at ændre den. Af disse 13 500 ton har Den Europæiske Union fået tildelt 7 548,06 ton. Dette vil sige, at efter flere års reduktion af TAC'erne og utallige bestræbelser på at genoprette bestanden af almindelig tun, er tendensen i år vendt, og TAC'en er blevet forhøjet med 600 ton i overensstemmelse med de videnskabelige henstillinger.

| 4.3 | For bedre at tilpasse fangstperioden til fiskerflådens aktivitet fastsættes der i henstillingen en ændring af fangstperioderne, der nu defineres som "åbne" fangstperioder i modsætning til de forbudsperioder, der er angivet i ICCAT's tidligere henstillinger. |
| --- | --- |

4.3

For bedre at tilpasse fangstperioden til fiskerflådens aktivitet fastsættes der i henstillingen en ændring af fangstperioderne, der nu defineres som "åbne" fangstperioder i modsætning til de forbudsperioder, der er angivet i ICCAT's tidligere henstillinger.

| 4.4 | Desuden er de faktiske datoer for, hvornår notfiskeri samt fiskeri med stang- og dørgefartøjer er tilladt, ændret. |
| --- | --- |

4.4

Desuden er de faktiske datoer for, hvornår notfiskeri samt fiskeri med stang- og dørgefartøjer er tilladt, ændret.

| 4.5 | Endelig blev der indsat en bestemmelse, der udtrykkeligt tillader fiskeri med alle andre redskaber hele året rundt for at undgå enhver form for uklarhed for så vidt angår de redskaber, der ikke er omfattet af specifikke regler vedrørende fangstperioder. |
| --- | --- |

4.5

Endelig blev der indsat en bestemmelse, der udtrykkeligt tillader fiskeri med alle andre redskaber hele året rundt for at undgå enhver form for uklarhed for så vidt angår de redskaber, der ikke er omfattet af specifikke regler vedrørende fangstperioder.

| 4.6 | Med hensyn til fordelingen af kvoter til Den Europæiske Union i ICCAT's farvande for 2013, fastlagde Rådet allerede i forordningen om TAC'er og kvoter (2) de enkelte medlemsstaters fiskerimuligheder. Desuden blev fangstperioden for notfiskeri fastsat til perioden fra 26. maj til 24. juni 2013 for at give medlemsstaterne tilstrækkeligt god tid til at planlægge den. |
| --- | --- |

4.6

Med hensyn til fordelingen af kvoter til Den Europæiske Union i ICCAT's farvande for 2013, fastlagde Rådet allerede i forordningen om TAC'er og kvoter (2) de enkelte medlemsstaters fiskerimuligheder. Desuden blev fangstperioden for notfiskeri fastsat til perioden fra 26. maj til 24. juni 2013 for at give medlemsstaterne tilstrækkeligt god tid til at planlægge den.

| 4.7 | EØSU anser alle ændringerne i ICCAT's henstilling 12-03 for logiske og roser Kommissionen, medlemsstaterne og fiskerne for deres stærke engagement i udarbejdelsen af den flerårige genopretningsplan for almindelig tun. Kommissionen opfordres til at fortsætte sit arbejde hermed. |
| --- | --- |

4.7

EØSU anser alle ændringerne i ICCAT's henstilling 12-03 for logiske og roser Kommissionen, medlemsstaterne og fiskerne for deres stærke engagement i udarbejdelsen af den flerårige genopretningsplan for almindelig tun. Kommissionen opfordres til at fortsætte sit arbejde hermed.

5.   Ændringer af forordning (EF) nr. 302/2009

5.1   På baggrund af ovennævnte ændrer forslaget til forordning artikel 7 i forordning (EF) nr. 302/2009 og fastsætter fangstperioderne for hver og en af de typer fiskerfartøjer, som har tilladelse til at fiske efter almindelig tun.

5.2   Artikel 7 affattes nu således:

"Fangstperioder:

| 1) | Fiskeri efter almindelig tun med store pelagiske langlinefartøjer på over 24 m er tilladt i det østlige Atlanterhav og Middelhavet i perioden 1. januar-31. maj, undtagen i området vest for 10° V og nord for 42° N, hvor sådant fiskeri er tilladt i perioden 1. august-31. januar. |
| --- | --- |

1)

Fiskeri efter almindelig tun med store pelagiske langlinefartøjer på over 24 m er tilladt i det østlige Atlanterhav og Middelhavet i perioden 1. januar-31. maj, undtagen i området vest for 10° V og nord for 42° N, hvor sådant fiskeri er tilladt i perioden 1. august-31. januar.

| 2) | Notfiskeri efter almindelig tun er tilladt i det østlige Atlanterhav og Middelhavet i perioden 26. maj-24. juni. |
| --- | --- |

2)

Notfiskeri efter almindelig tun er tilladt i det østlige Atlanterhav og Middelhavet i perioden 26. maj-24. juni.

| 3) | Fiskeri efter almindelig tun med stangfartøjer og dørgefartøjer er tilladt i det østlige Atlanterhav og Middelhavet i perioden 1. juli-31. oktober. |
| --- | --- |

3)

Fiskeri efter almindelig tun med stangfartøjer og dørgefartøjer er tilladt i det østlige Atlanterhav og Middelhavet i perioden 1. juli-31. oktober.

| 4) | Fiskeri efter almindelig tun med pelagiske trawlere er tilladt i det østlige Atlanterhav i perioden 16. juni-14. oktober. |
| --- | --- |

4)

Fiskeri efter almindelig tun med pelagiske trawlere er tilladt i det østlige Atlanterhav i perioden 16. juni-14. oktober.

| 5) | Fritids- og sportsfiskeri efter almindelig tun er tilladt i det østlige Atlanterhav og Middelhavet i perioden 16. juni-14. oktober. |
| --- | --- |

5)

Fritids- og sportsfiskeri efter almindelig tun er tilladt i det østlige Atlanterhav og Middelhavet i perioden 16. juni-14. oktober.

| 6) | Fiskeri efter almindelig tun med andre redskaber end dem, som er nævnt i stk. 1-5, er tilladt året rundt." |
| --- | --- |

6)

Fiskeri efter almindelig tun med andre redskaber end dem, som er nævnt i stk. 1-5, er tilladt året rundt."

5.3   EØSU anser denne ændring af forordning (EF) nr. 302/2009 for logisk og giver sin støtte hertil, eftersom den ændrede artikel 7 tydeligere angiver de "åbne fangstperioder" i modsætning til den tidligere artikel 7, som opererer med begrebet "forbudsperioder". Samtidigt ændres de faktiske datoer for, hvornår notfiskeri samt fiskeri med stang- og dørgefartøjer er tilladt, og det fastsættes udtrykkeligt, at de redskaber, der ikke er omfattet af specifikke regler, kan anvendes hele året rundt. Her anser udvalget det for hensigtsmæssigt at tilføje følgende præcisering i artikel 7, stk. 6: "i overensstemmelse med de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der er anført i henstilling 12-03".

5.4   Angående denne tilladelse er det efter EØSU's mening meget nødvendigt af hensyn til genopretningen af bestanden af almindelig tun, at det i forlængelse af stk. 6 i artikel 7 udtrykkeligt specificeres, hvilke fiskeredskaber det er tilladt at anvende hele året rundt i Den Europæiske Union.

6.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 6.1 | EØSU bifalder denne ændring af forordning (EF) nr. 302/2009, fordi den er udtryk for, at gennemførelsen og de ændringer, der er blevet indført hvert år i disse første seks år af den flerårige plan, som løber over femten år, har givet reelle resultater mht. genopretning af bestanden af almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet. |
| --- | --- |

6.1

EØSU bifalder denne ændring af forordning (EF) nr. 302/2009, fordi den er udtryk for, at gennemførelsen og de ændringer, der er blevet indført hvert år i disse første seks år af den flerårige plan, som løber over femten år, har givet reelle resultater mht. genopretning af bestanden af almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet.

| 6.2 | Udvalget gentager sin opfordring til Kommissionen om at håndhæve denne forordning meget nøje over for alle medlemsstater og ICCAT's kontraherende parter. |
| --- | --- |

6.2

Udvalget gentager sin opfordring til Kommissionen om at håndhæve denne forordning meget nøje over for alle medlemsstater og ICCAT's kontraherende parter.

| 6.3 | EØSU udtrykker endnu en gang sin anerkendelse af den indsats, som Kommissionen, medlemsstaterne og fiskerne har ydet i de seneste år for at gennemføre den strenge genopretningsplan med de deraf følgende sociale og økonomiske konsekvenser, som bør tages med i betragtning. |
| --- | --- |

6.3

EØSU udtrykker endnu en gang sin anerkendelse af den indsats, som Kommissionen, medlemsstaterne og fiskerne har ydet i de seneste år for at gennemføre den strenge genopretningsplan med de deraf følgende sociale og økonomiske konsekvenser, som bør tages med i betragtning.

| 6.4 | Udvalget vil gerne udtrykkeligt anerkende det arbejde, som alle deltagende forskningsinstitutioner i medlemsstaterne, de kontraherende parter, Kommissionen og ICCAT gør for nøje at følge og komme videre i denne flerårige genopretningsplan for almindelig tun. Denne anerkendelse gælder også EU-Fiskerikontrolagenturet. |
| --- | --- |

6.4

Udvalget vil gerne udtrykkeligt anerkende det arbejde, som alle deltagende forskningsinstitutioner i medlemsstaterne, de kontraherende parter, Kommissionen og ICCAT gør for nøje at følge og komme videre i denne flerårige genopretningsplan for almindelig tun. Denne anerkendelse gælder også EU-Fiskerikontrolagenturet.

| 6.5 | Endelig opfordrer EØSU Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre endnu mere for at informere borgerne og øge deres bevidsthed om tunbestandens tilstand og de resultater, der er opnået med gennemførelsen af genopretningsplanen. |
| --- | --- |

6.5

Endelig opfordrer EØSU Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre endnu mere for at informere borgerne og øge deres bevidsthed om tunbestandens tilstand og de resultater, der er opnået med gennemførelsen af genopretningsplanen.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  http://www.iccat.es/Documents/SCRS/ExecSum/BFT_EN.pdf

1

(2)  Forordning (EU) nr. 40/2013, EUT L 23 af 25.1.2013.

2

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/160 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/160

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En EU-strategi for tilpasning til klimaændringer«

COM(2013) 216 final

2014/C 67/33

Ordfører: Isabel CAÑO AGUILAR

Kommissionen besluttede den 16. april 2013 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En EU-strategi for tilpasning til klimaændringer"

COM(2013) 216 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som vedtog sin udtalelse den 1. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 134 stemmer for, 1 imod og 8 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU støtter den af Kommissionen foreslåede strategi for tilpasning til klimaændringer og understreger samtidig det hastende og vigtige i, at der iværksættes modvirkningspolitikker på baggrund af de konstaterede negative virkninger, der allerede er indtruffet i Europa. |
| --- | --- |

1.1

EØSU støtter den af Kommissionen foreslåede strategi for tilpasning til klimaændringer og understreger samtidig det hastende og vigtige i, at der iværksættes modvirkningspolitikker på baggrund af de konstaterede negative virkninger, der allerede er indtruffet i Europa.

| 1.2 | Ved gennemførelsen af den nye tilpasningsplan bør det tages i betragtning, at temperaturstigningen i Europa og stadigt hyppigere ekstreme vejrfænomener kan forårsage, at skader på personer, økonomien og miljøet kan blive alvorligere end hidtil antaget. |
| --- | --- |

1.2

Ved gennemførelsen af den nye tilpasningsplan bør det tages i betragtning, at temperaturstigningen i Europa og stadigt hyppigere ekstreme vejrfænomener kan forårsage, at skader på personer, økonomien og miljøet kan blive alvorligere end hidtil antaget.

| 1.3 | Tilpasningsstrategien bør omfatte særlige foranstaltninger for byområder – hvori tre fjerdedele af Europas befolkning lever – og for landdistrikter, der er særligt sårbare over for klimavariationer. |
| --- | --- |

1.3

Tilpasningsstrategien bør omfatte særlige foranstaltninger for byområder – hvori tre fjerdedele af Europas befolkning lever – og for landdistrikter, der er særligt sårbare over for klimavariationer.

| 1.4 | Da medlemsstaternes indsats er altafgørende, må det konstateres, at der på visse områder ikke er gjort tilstrækkelige fremskridt siden vedtagelsen af hvidbogen i 2009. Kommission bør overveje, om den ikke skal påtage sig en mere aktiv rolle under anvendelse af de beføjelser, den har fået tillagt i kraft af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

1.4

Da medlemsstaternes indsats er altafgørende, må det konstateres, at der på visse områder ikke er gjort tilstrækkelige fremskridt siden vedtagelsen af hvidbogen i 2009. Kommission bør overveje, om den ikke skal påtage sig en mere aktiv rolle under anvendelse af de beføjelser, den har fået tillagt i kraft af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| 1.5 | EØSU anser det for meget vigtigt, at der i den kommende flerårige finansielle ramme (FFR) afsættes 20 % af det samlede budget til klimarelaterede foranstaltninger. De 192 mia. EUR, der afsættes til dette formål, udgør en markant stigning. |
| --- | --- |

1.5

EØSU anser det for meget vigtigt, at der i den kommende flerårige finansielle ramme (FFR) afsættes 20 % af det samlede budget til klimarelaterede foranstaltninger. De 192 mia. EUR, der afsættes til dette formål, udgør en markant stigning.

| 1.6 | Såvel den nye tilpasningsstrategi som den flerårige finansielle ramme indebærer betydelige fremskridt med hensyn til en integrering af EU's forskellige politikker og finansieringsinstrumenter. |
| --- | --- |

1.6

Såvel den nye tilpasningsstrategi som den flerårige finansielle ramme indebærer betydelige fremskridt med hensyn til en integrering af EU's forskellige politikker og finansieringsinstrumenter.

| 1.7 | Kommissionens forslag burde fremlægge en bredere finansieringsoversigt, der også omfatter de altafgørende bidrag fra medlemsstater, virksomheder og private. |
| --- | --- |

1.7

Kommissionens forslag burde fremlægge en bredere finansieringsoversigt, der også omfatter de altafgørende bidrag fra medlemsstater, virksomheder og private.

| 1.8 | EØSU opfordrer indtrængende til, at de medlemsstater, der endnu ikke har formuleret nationale tilpasningsstrategier, hurtigt formulerer og konsekvent iværksætter sådanne strategier. |
| --- | --- |

1.8

EØSU opfordrer indtrængende til, at de medlemsstater, der endnu ikke har formuleret nationale tilpasningsstrategier, hurtigt formulerer og konsekvent iværksætter sådanne strategier.

| 1.9 | Med de bemærkninger, der fremsættes i nærværende udtalelse, er EØSU overordnet enig i de af Kommissionen foreslåede tiltag. |
| --- | --- |

1.9

Med de bemærkninger, der fremsættes i nærværende udtalelse, er EØSU overordnet enig i de af Kommissionen foreslåede tiltag.

| 1.10 | EØSU foreslår, at det specifikt undersøges, hvilke strukturelle ændringer tilpasningsstrategien forudsætter på bestemte politikområder og med hensyn til produktionen af varer og tjenesteydelser, og blandt andet hvilken virkning de vil få for beskæftigelsen, industrien, bygge- og anlægsvirksomhed samt forskning, udvikling og innovation. |
| --- | --- |

1.10

EØSU foreslår, at det specifikt undersøges, hvilke strukturelle ændringer tilpasningsstrategien forudsætter på bestemte politikområder og med hensyn til produktionen af varer og tjenesteydelser, og blandt andet hvilken virkning de vil få for beskæftigelsen, industrien, bygge- og anlægsvirksomhed samt forskning, udvikling og innovation.

2.   Meddelelsens indhold

| 2.1 | Hvidbogen fra 2009 om tilpasning til klimaændringer (1) foreslog en handlingsramme i to faser, hvoraf den første (2009-2012) bestod af en tilpasningsstrategi baseret på 33 indsatser. |
| --- | --- |

2.1

Hvidbogen fra 2009 om tilpasning til klimaændringer (1) foreslog en handlingsramme i to faser, hvoraf den første (2009-2012) bestod af en tilpasningsstrategi baseret på 33 indsatser.

| 2.2 | Nærværende meddelelse vedrører anden fase og er centreret om tre målsætninger:






  — | fremme af medlemsstaternes indsats |
| --- | --- | --- |

2.2

Nærværende meddelelse vedrører anden fase og er centreret om tre målsætninger:

—

fremme af medlemsstaternes indsats

| — | mere velinformeret beslutningstagning, og |
| --- | --- |

—

mere velinformeret beslutningstagning, og

| — | EU-tiltag med henblik på klimasikring: fremme af tilpasning i de vigtigste sårbare sektorer |
| --- | --- |

—

EU-tiltag med henblik på klimasikring: fremme af tilpasning i de vigtigste sårbare sektorer

Under disse målsætninger foreslås 8 tiltag.

| 2.3 | Ifølge Kommissionen vil det, hvis man prioriterer sammenhængende, fleksible og deltagerbaserede tilgange, være billigere at iværksætte tidlige tilpasningstiltag end at betale prisen for ikke at tilpasse sig. Ifølge forskellige vurderinger vil klimaændringerne med den nuværende tendens, især i de mest ugunstige scenarier, indebære store økonomiske udgifter for EU, hvis der ikke tages passende foranstaltninger (2). |
| --- | --- |

2.3

Ifølge Kommissionen vil det, hvis man prioriterer sammenhængende, fleksible og deltagerbaserede tilgange, være billigere at iværksætte tidlige tilpasningstiltag end at betale prisen for ikke at tilpasse sig. Ifølge forskellige vurderinger vil klimaændringerne med den nuværende tendens, især i de mest ugunstige scenarier, indebære store økonomiske udgifter for EU, hvis der ikke tages passende foranstaltninger (2).

| 2.4 | Tilpasningsforanstaltningerne skal tages på såvel lokalt som regionalt og nationalt plan. |
| --- | --- |

2.4

Tilpasningsforanstaltningerne skal tages på såvel lokalt som regionalt og nationalt plan.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | EØSU støtter den af Kommissionen foreslåede strategi for tilpasning til klimaændringer og er enig med Kommissionen, når den påpeger, at uvished ikke må være en undskyldning for ikke at handle. Samtidig understreger EØSU det hastende og vigtige i, at der iværksættes modvirkningspolitikker, da de tilgængelige data er tilstrækkeligt klare vedrørende de negative virkninger, der allerede er indtruffet i Europa, og udsigten til, at dette kun vil blive værre i fremtiden. |
| --- | --- |

3.1

EØSU støtter den af Kommissionen foreslåede strategi for tilpasning til klimaændringer og er enig med Kommissionen, når den påpeger, at uvished ikke må være en undskyldning for ikke at handle. Samtidig understreger EØSU det hastende og vigtige i, at der iværksættes modvirkningspolitikker, da de tilgængelige data er tilstrækkeligt klare vedrørende de negative virkninger, der allerede er indtruffet i Europa, og udsigten til, at dette kun vil blive værre i fremtiden.

| 3.2 | I midten af 1990erne indledte EU en kampagne for at begrænse den globale opvarmning til mindre end 2 °C over det førindustrielle niveau, hvilket blev endeligt vedtaget på Cancún-konferencen (2010). For at kunne nå dette mål skal der ske en betydelig reduktion af drivhusgasudledningen, men tendensen på dette område går i den modsatte retning. Ved iværksættelsen af den nye tilpasningsplan bør man holde sig for øje, at temperaturstigningen i Europa er hurtigere end det globale gennemsnit, og at det er muligt, at forekomsten af ekstreme fænomener vil accelereres med skader på personer, økonomien og miljøet, der er alvorligere end hidtil antaget. |
| --- | --- |

3.2

I midten af 1990erne indledte EU en kampagne for at begrænse den globale opvarmning til mindre end 2 °C over det førindustrielle niveau, hvilket blev endeligt vedtaget på Cancún-konferencen (2010). For at kunne nå dette mål skal der ske en betydelig reduktion af drivhusgasudledningen, men tendensen på dette område går i den modsatte retning. Ved iværksættelsen af den nye tilpasningsplan bør man holde sig for øje, at temperaturstigningen i Europa er hurtigere end det globale gennemsnit, og at det er muligt, at forekomsten af ekstreme fænomener vil accelereres med skader på personer, økonomien og miljøet, der er alvorligere end hidtil antaget.

| 3.3 | EØSU understreger, at det forhold, at naturlig vegetation i byområderne – hvori tre fjerdedele af Europas befolkning lever – erstattes af bygninger og andre former for anlæg, øger skadevirkningerne af visse naturfænomener. Virkningerne af f.eks. varme og oversvømmelser påvirker familier – især sårbare personer (børn, ældre) – den økonomiske aktivitet, turismen og infrastrukturer, med negative følgevirkninger for beskæftigelsen og befolkningens levestandard. Landdistrikterne er for deres del særligt sårbare over for klimavariationer i kraft af disses indvirkning på landbrug, husdyravl og skovbrug, med risiko for afvandring og øget fattigdom. |
| --- | --- |

3.3

EØSU understreger, at det forhold, at naturlig vegetation i byområderne – hvori tre fjerdedele af Europas befolkning lever – erstattes af bygninger og andre former for anlæg, øger skadevirkningerne af visse naturfænomener. Virkningerne af f.eks. varme og oversvømmelser påvirker familier – især sårbare personer (børn, ældre) – den økonomiske aktivitet, turismen og infrastrukturer, med negative følgevirkninger for beskæftigelsen og befolkningens levestandard. Landdistrikterne er for deres del særligt sårbare over for klimavariationer i kraft af disses indvirkning på landbrug, husdyravl og skovbrug, med risiko for afvandring og øget fattigdom.

| 3.4 | Et vigtigt forhold, når det drejer sig om tilpasning til klimaændringer, er, at de klimatiske indikatorer ændrer sig såvel over tid som fra en mikroregion til en anden. Dette vedrører især temperaturer, nedbør, vind og fugtighed. Standarderne for byplanlægning og byggeri skal tilpasses til fremtidige maksimum- og minimumværdier. For eksempel skal det sikres, at skovene er i stand til at modstå de stærkeste orkaner, de kan komme ud for i deres livscyklus, der normalt er 100 år. |
| --- | --- |

3.4

Et vigtigt forhold, når det drejer sig om tilpasning til klimaændringer, er, at de klimatiske indikatorer ændrer sig såvel over tid som fra en mikroregion til en anden. Dette vedrører især temperaturer, nedbør, vind og fugtighed. Standarderne for byplanlægning og byggeri skal tilpasses til fremtidige maksimum- og minimumværdier. For eksempel skal det sikres, at skovene er i stand til at modstå de stærkeste orkaner, de kan komme ud for i deres livscyklus, der normalt er 100 år.

| 3.5 | Tilpasningen til klimaændringerne er nødvendigvis forbundet med omkostninger, og disse har karakter af implicit gæld ifølge definitionen af de grundlæggende principper, der anvendes ved beregning af offentlig gæld. I tilfælde af, at der opstår et yderligere underskud af denne type i de offentlige finanser, vil den implicitte gæld blive eksplicit. Dog er det muligt at undgå betydelig skade, hvis der for eksempel tages foranstaltninger til beskyttelse mod oversvømmelser. Effekten af investeringer i tilpasning varierer betragteligt afhængigt af finansieringskilden: EU, national, virksomhed eller privat. Det er kun EU-finansieringen, der i Kommissionens forslag kvantificeres med en vis detaljeringsgrad. Og dog vil det være nødvendigt at benytte alle disse kilder og at gøre det med strukturer og i et omfang, der kan give resultater. |
| --- | --- |

3.5

Tilpasningen til klimaændringerne er nødvendigvis forbundet med omkostninger, og disse har karakter af implicit gæld ifølge definitionen af de grundlæggende principper, der anvendes ved beregning af offentlig gæld. I tilfælde af, at der opstår et yderligere underskud af denne type i de offentlige finanser, vil den implicitte gæld blive eksplicit. Dog er det muligt at undgå betydelig skade, hvis der for eksempel tages foranstaltninger til beskyttelse mod oversvømmelser. Effekten af investeringer i tilpasning varierer betragteligt afhængigt af finansieringskilden: EU, national, virksomhed eller privat. Det er kun EU-finansieringen, der i Kommissionens forslag kvantificeres med en vis detaljeringsgrad. Og dog vil det være nødvendigt at benytte alle disse kilder og at gøre det med strukturer og i et omfang, der kan give resultater.

| 3.6 | Indtil nu har 15 EU-medlemsstater vedtaget nationale tilpasningsstrategier, men kun 13 har konkrete handlingsplaner. Fire år efter hvidbogen og på trods af spørgsmålets hastende karakter er tilpasningen ifølge Kommissionen "i de fleste tilfælde stadig på et tidligt stadium med relativt få konkrete foranstaltninger i praksis." Derfor opfordrer EØSU indtrængende til, at de medlemsstater, der endnu ikke har formuleret nationale tilpasningsstrategier, hurtigt formulerer og konsekvent iværksætter sådanne strategier. |
| --- | --- |

3.6

Indtil nu har 15 EU-medlemsstater vedtaget nationale tilpasningsstrategier, men kun 13 har konkrete handlingsplaner. Fire år efter hvidbogen og på trods af spørgsmålets hastende karakter er tilpasningen ifølge Kommissionen "i de fleste tilfælde stadig på et tidligt stadium med relativt få konkrete foranstaltninger i praksis." Derfor opfordrer EØSU indtrængende til, at de medlemsstater, der endnu ikke har formuleret nationale tilpasningsstrategier, hurtigt formulerer og konsekvent iværksætter sådanne strategier.

| 3.7 | I forbindelse med EU's tilpasningsstrategi har Kommissionen indtil nu udfyldt en vigtig støtte-, promoverings- og koordineringsfunktion for beslutninger taget af medlemsstaterne, der har det primære ansvar for at tage effektive og velkoordinerede foranstaltninger til forebyggelse af de risici, der følger af klimaændringerne. Medlemsstaternes indsats er altafgørende, men i denne forbindelse skal det understreges, at der på visse områder ikke er gjort tilstrækkelige tilpasningsmæssige fremskridt siden vedtagelsen af hvidbogen. Kommission bør derfor overveje, om den ikke skal påtage sig en meget mere aktiv rolle, når det drejer sig om klimaændringer, under anvendelse af de beføjelser, den har fået tillagt i kraft af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

3.7

I forbindelse med EU's tilpasningsstrategi har Kommissionen indtil nu udfyldt en vigtig støtte-, promoverings- og koordineringsfunktion for beslutninger taget af medlemsstaterne, der har det primære ansvar for at tage effektive og velkoordinerede foranstaltninger til forebyggelse af de risici, der følger af klimaændringerne. Medlemsstaternes indsats er altafgørende, men i denne forbindelse skal det understreges, at der på visse områder ikke er gjort tilstrækkelige tilpasningsmæssige fremskridt siden vedtagelsen af hvidbogen. Kommission bør derfor overveje, om den ikke skal påtage sig en meget mere aktiv rolle, når det drejer sig om klimaændringer, under anvendelse af de beføjelser, den har fået tillagt i kraft af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| 3.8 | I forslaget til en flerårig finansiel ramme (FFR) 2014-2020 (3) foreslog Kommissionen, at mindst 20 % af det samlede budget gik til klimarelaterede foranstaltninger. EØSU finder det meget vigtigt, at Rådet og Europa-Parlamentet har accepteret dette kriterium. I den nye FFR beløber klimarelaterede foranstaltninger sig samlet (modvirkning og tilpasning) til omtrent 192 mia. EUR. Der er tale om en markant stigning sammenholdt med FFR 2007-2013, hvor tilpasningsforanstaltninger blot blev begunstiget med 6 mia. EUR. |
| --- | --- |

3.8

I forslaget til en flerårig finansiel ramme (FFR) 2014-2020 (3) foreslog Kommissionen, at mindst 20 % af det samlede budget gik til klimarelaterede foranstaltninger. EØSU finder det meget vigtigt, at Rådet og Europa-Parlamentet har accepteret dette kriterium. I den nye FFR beløber klimarelaterede foranstaltninger sig samlet (modvirkning og tilpasning) til omtrent 192 mia. EUR. Der er tale om en markant stigning sammenholdt med FFR 2007-2013, hvor tilpasningsforanstaltninger blot blev begunstiget med 6 mia. EUR.

| 3.9 | EØSU finder det afgørende, at klimamæssige foranstaltninger på horisontal vis integreres i EU's forskellige politikker og finansielle instrumenter (Samhørighedsfonden, strukturfondene, forskning og udvikling, den fælles landbrugspolitik, transeuropæiske net osv.). Såvel den nye strategi som FFR 2014-2020 indebærer fremskridt i denne retning. |
| --- | --- |

3.9

EØSU finder det afgørende, at klimamæssige foranstaltninger på horisontal vis integreres i EU's forskellige politikker og finansielle instrumenter (Samhørighedsfonden, strukturfondene, forskning og udvikling, den fælles landbrugspolitik, transeuropæiske net osv.). Såvel den nye strategi som FFR 2014-2020 indebærer fremskridt i denne retning.

| 3.10 | Både forværringen af virkningerne af klimaændringerne og EU's politikker med hensyn til modvirkning og tilpasning lægger flere opgaver over på Det Europæiske Miljøagentur, og EØSU foreslår derfor, at det overvejes at styrke agenturets menneskelige og finansielle ressourcer. |
| --- | --- |

3.10

Både forværringen af virkningerne af klimaændringerne og EU's politikker med hensyn til modvirkning og tilpasning lægger flere opgaver over på Det Europæiske Miljøagentur, og EØSU foreslår derfor, at det overvejes at styrke agenturets menneskelige og finansielle ressourcer.

| 3.11 | EØSU bemærker, at en tilpasningsstrategi bør tage hensyn til klimaændringernes indvirkning på menneskers helbred, hvorom der allerede findes undersøgelser (V. "Impacts of climate change in human health in Europe. PESETA-Human health study", 2009), og nødvendigheden af at have passende nødtjenester i tilfælde af ekstreme fænomener. |
| --- | --- |

3.11

EØSU bemærker, at en tilpasningsstrategi bør tage hensyn til klimaændringernes indvirkning på menneskers helbred, hvorom der allerede findes undersøgelser (V. "Impacts of climate change in human health in Europe. PESETA-Human health study", 2009), og nødvendigheden af at have passende nødtjenester i tilfælde af ekstreme fænomener.

4.   Særlige bemærkninger

4.1   Tiltag 1: anspore alle medlemsstater til at vedtage omfattende tilpasningsstrategier

| 4.1.1 | Kommissionen lægger op til, at der i 2014 etableres en resultattavle for tilpasningsberedskab. I 2017 vil Kommissionen på grundlag af de rapporter, den modtager inden for rammerne af forordningen om en overvågningsmekanisme (under udarbejdelse), og nævnte resultattavle vurdere, om tiltagene er tilstrækkelige, og - om nødvendigt - foreslå et retligt bindende instrument. |
| --- | --- |

4.1.1

Kommissionen lægger op til, at der i 2014 etableres en resultattavle for tilpasningsberedskab. I 2017 vil Kommissionen på grundlag af de rapporter, den modtager inden for rammerne af forordningen om en overvågningsmekanisme (under udarbejdelse), og nævnte resultattavle vurdere, om tiltagene er tilstrækkelige, og - om nødvendigt - foreslå et retligt bindende instrument.

| 4.1.2 | EØSU støtter ideen om at anvende EUF-traktatens artikel 192 om lovgivningsproceduren vedrørende miljøanliggender. Eventuelle EU-forskrifter bør omfatte specifikke foranstaltninger, gennemførelsesfrister, kontrolmekanismer og mulige sanktioner ved manglende opfyldelse. I betragtning af spørgsmålets hastende karakter bør tidsplanen for denne beslutning overvejes nøje. |
| --- | --- |

4.1.2

EØSU støtter ideen om at anvende EUF-traktatens artikel 192 om lovgivningsproceduren vedrørende miljøanliggender. Eventuelle EU-forskrifter bør omfatte specifikke foranstaltninger, gennemførelsesfrister, kontrolmekanismer og mulige sanktioner ved manglende opfyldelse. I betragtning af spørgsmålets hastende karakter bør tidsplanen for denne beslutning overvejes nøje.

4.2   Tiltag 2: tilvejebringe Life-finansiering til at støtte kapacitetsopbygningen og øge tilpasningsindsatsen i Europa (2013-2020)

| 4.2.1 | EØSU har allerede udtalt sig positivt om forslaget til forordningen om Life-programmet og den 3,2 mia. EUR store budgetforhøjelse for perioden 2014-2020 (4). Delprogrammet for klimaindsatsen (904,5 mio. EUR i Kommissionens indledende forslag) er opdelt i tre specifikke prioriterede områder, der i princippet vil fordele sig som følger: modvirkning af klimaændringer (45 %), tilpasning til klimaændringer (45 %) og forvaltning og information (10 %). |
| --- | --- |

4.2.1

EØSU har allerede udtalt sig positivt om forslaget til forordningen om Life-programmet og den 3,2 mia. EUR store budgetforhøjelse for perioden 2014-2020 (4). Delprogrammet for klimaindsatsen (904,5 mio. EUR i Kommissionens indledende forslag) er opdelt i tre specifikke prioriterede områder, der i princippet vil fordele sig som følger: modvirkning af klimaændringer (45 %), tilpasning til klimaændringer (45 %) og forvaltning og information (10 %).

| 4.2.2 | Kommissionen har identificeret fem sårbare områder, mellem hvilke midlerne skal fordeles ligeligt:






  — | grænseoverskridende forvaltning af oversvømmelser |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Kommissionen har identificeret fem sårbare områder, mellem hvilke midlerne skal fordeles ligeligt:

—

grænseoverskridende forvaltning af oversvømmelser

| — | grænseoverskridende forvaltning af kystområder |
| --- | --- |

—

grænseoverskridende forvaltning af kystområder

| — | integrering af tilpasningsaspekter i byplanlægning |
| --- | --- |

—

integrering af tilpasningsaspekter i byplanlægning

| — | bjerg- og øområder |
| --- | --- |

—

bjerg- og øområder

| — | bæredygtig vandforvaltning (ørkendannelse og skovbrande i tørkeramte områder) |
| --- | --- |

—

bæredygtig vandforvaltning (ørkendannelse og skovbrande i tørkeramte områder)

4.3   Tiltag 3: indføre tilpasning inden for rammerne af borgmesteraftalen (2013/2014)

| 4.3.1 | Borgmesteraftalen - etableret på Kommissionens initiativ - lægger op til at gå længere end EU's målsætning om at reducere udledningen med 20 % i 2020, hvilket naturligvis fortjener fuld støtte. |
| --- | --- |

4.3.1

Borgmesteraftalen - etableret på Kommissionens initiativ - lægger op til at gå længere end EU's målsætning om at reducere udledningen med 20 % i 2020, hvilket naturligvis fortjener fuld støtte.

| 4.3.2 | Kommissionen tilkendegiver blot, at den "støtter" tilpasning i byerne uden videre præcisering. I betragtning af aftalens frivillige karakter kunne det være på sin plads, at underskriverne med Kommissionens støtte opstiller kvantificerbare mål og opfølgningsmekanismer for de foranstaltninger, der sættes i værk med hensyn til tilpasning. EØSU mener, at Kommissionen burde konkretisere disse aspekter med henblik på skabelsen af en egentlig EU-politik for byområdernes tilpasning, hvilket er et område, hvor der allerede er gjort nyttige erfaringer i visse medlemsstater (f.eks. "Performance Indicator for Climate Change Adaptation" – NI188 – i Storbritannien). |
| --- | --- |

4.3.2

Kommissionen tilkendegiver blot, at den "støtter" tilpasning i byerne uden videre præcisering. I betragtning af aftalens frivillige karakter kunne det være på sin plads, at underskriverne med Kommissionens støtte opstiller kvantificerbare mål og opfølgningsmekanismer for de foranstaltninger, der sættes i værk med hensyn til tilpasning. EØSU mener, at Kommissionen burde konkretisere disse aspekter med henblik på skabelsen af en egentlig EU-politik for byområdernes tilpasning, hvilket er et område, hvor der allerede er gjort nyttige erfaringer i visse medlemsstater (f.eks. "Performance Indicator for Climate Change Adaptation" – NI188 – i Storbritannien).

4.4   Tiltag 4: afhjælpe problemet med videnhuller

| 4.4.1 | Kommissionen fremhæver fire væsentlige problemområder og erklærer, at den vil "videreføre samarbejdet" med medlemsstaterne og interesseparter om at løse problemerne:






  — | information om skader og om omkostninger og fordele ved tilpasning |
| --- | --- | --- |

4.4.1

Kommissionen fremhæver fire væsentlige problemområder og erklærer, at den vil "videreføre samarbejdet" med medlemsstaterne og interesseparter om at løse problemerne:

—

information om skader og om omkostninger og fordele ved tilpasning

| — | regionale og lokale analyser og risikovurderinger |
| --- | --- |

—

regionale og lokale analyser og risikovurderinger

| — | rammer, modeller og værktøjer til støtte for beslutningstagningen og til vurdering af de forskellige tilpasningsforanstaltningers effektivitet |
| --- | --- |

—

rammer, modeller og værktøjer til støtte for beslutningstagningen og til vurdering af de forskellige tilpasningsforanstaltningers effektivitet

| — | midler til overvågning og evaluering af allerede udførte tilpasningstiltag. |
| --- | --- |

—

midler til overvågning og evaluering af allerede udførte tilpasningstiltag.

| 4.4.2 | I Horisont 2020 programmet (perioden 2014-2020) blev Det Fælles Forskningscenter tildelt 1962 mio. EUR, hvortil kommer 656 mio. EUR fra Euratom. Der er her tale om en betydelig stigning (ca. 17 000 mio. EUR) i forhold til det 7. rammeprogram. |
| --- | --- |

4.4.2

I Horisont 2020 programmet (perioden 2014-2020) blev Det Fælles Forskningscenter tildelt 1962 mio. EUR, hvortil kommer 656 mio. EUR fra Euratom. Der er her tale om en betydelig stigning (ca. 17 000 mio. EUR) i forhold til det 7. rammeprogram.

| 4.4.3 | EØSU ønsker at understrege, at mangelen på specifikke data om særlige aspekter ikke må bruges som påskud for at udsætte beslutningerne, eftersom der eksisterer masser af beviser for de negative virkninger af klimaændringerne. |
| --- | --- |

4.4.3

EØSU ønsker at understrege, at mangelen på specifikke data om særlige aspekter ikke må bruges som påskud for at udsætte beslutningerne, eftersom der eksisterer masser af beviser for de negative virkninger af klimaændringerne.

4.5   Tiltag 5: videreudvikle CLIMATE-ADAPT som ”one-stop-shop” for tilpasningsinformation i Europa og integrere klimatjenesterne under det fremtidige Copernicus (i 2014)

| 4.5.1 | EØSU støtter beslutningen om at centralisere indsamling og udbredelse af information om klimaændringer i Climate-Adapt. Interaktionen mellem Climate-Adapt og de nationale platforme kræver en ekstra indsats fra medlemsstaternes side, hvis man betænker, at kun seks af disse har komplette portaler på dette område. Den information, der i dag tilvejebringes af de regionale myndigheder og den private sektor, er utilstrækkelig. |
| --- | --- |

4.5.1

EØSU støtter beslutningen om at centralisere indsamling og udbredelse af information om klimaændringer i Climate-Adapt. Interaktionen mellem Climate-Adapt og de nationale platforme kræver en ekstra indsats fra medlemsstaternes side, hvis man betænker, at kun seks af disse har komplette portaler på dette område. Den information, der i dag tilvejebringes af de regionale myndigheder og den private sektor, er utilstrækkelig.

| 4.5.2 | EØSU finder, at klimatjenesterne under Copernicus (indsamling af information via det europæiske satellitnet og jordbaserede systemer) er af vital betydning for vedtagelsen af foranstaltninger. Kombineret med observationer fra andre instanser – særlig fra NASA – bidrager Europa til den globale kamp mod klimaændringerne. |
| --- | --- |

4.5.2

EØSU finder, at klimatjenesterne under Copernicus (indsamling af information via det europæiske satellitnet og jordbaserede systemer) er af vital betydning for vedtagelsen af foranstaltninger. Kombineret med observationer fra andre instanser – særlig fra NASA – bidrager Europa til den globale kamp mod klimaændringerne.

4.6   Tiltag 6: fremme klimasikring i den fælles landbrugspolitik, samhørighedspolitikken og den fælles fiskeripolitik

| 4.6.1.1 | Den fælles landbrugspolitik: Samlet står landbruget direkte eller indirekte for omkring 30 % af udledningen af drivhusgasser, hvorfor der her er et stort potentiel for reducering med mere effektive dyrkningsmetoder. Til forskel fra andre sektorer er de direkte udledninger uløseligt forbundet med produktionsmetoderne. Derfor bør landbrugets særlige karaktertræk anerkendes. |
| --- | --- |

4.6.1.1

Den fælles landbrugspolitik: Samlet står landbruget direkte eller indirekte for omkring 30 % af udledningen af drivhusgasser, hvorfor der her er et stort potentiel for reducering med mere effektive dyrkningsmetoder. Til forskel fra andre sektorer er de direkte udledninger uløseligt forbundet med produktionsmetoderne. Derfor bør landbrugets særlige karaktertræk anerkendes.

| 4.6.1.2 | I sin udtalelse om "Sammenhængen mellem klimaændringerne og landbruget i EU" (5) fokuserede EØSU på de alvorlige problemer, som forårsages af tørke i Sydeuropa, og noterede bl.a.: "landbruget er ikke kun offer for klimaændringerne, men bidrager også selv til udledningen af drivhusgasser." Derfor opfordrede EØSU "Kommissionen til at gennemføre en nærmere analyse af, hvorledes de forskellige former for landbrugsdrift adskiller sig fra hinanden med hensyn til deres indvirkning på klimaet, og til på grundlag heraf at opstille en række politiske alternativer, f.eks. for landbrugsstøtten". |
| --- | --- |

4.6.1.2

I sin udtalelse om "Sammenhængen mellem klimaændringerne og landbruget i EU" (5) fokuserede EØSU på de alvorlige problemer, som forårsages af tørke i Sydeuropa, og noterede bl.a.: "landbruget er ikke kun offer for klimaændringerne, men bidrager også selv til udledningen af drivhusgasser." Derfor opfordrede EØSU "Kommissionen til at gennemføre en nærmere analyse af, hvorledes de forskellige former for landbrugsdrift adskiller sig fra hinanden med hensyn til deres indvirkning på klimaet, og til på grundlag heraf at opstille en række politiske alternativer, f.eks. for landbrugsstøtten".

| 4.6.1.3 | EØSU noterer sig, at der som led i den politiske aftale om den fælles landbrugspolitik, der blev indgået den 26. juni 2013, i perioden 2014-2020 vil blive afsat over 100 mia. EUR til at hjælpe landbruget med at tage de udfordringer op, der er forbundet med jordens kvalitet, vandet, biodiversiteten og klimaændringerne. I det øjemed vil 30 % af den direkte støtte vedrøre anvendelse af landbrugsmetoder, der tager hensyn til miljøet, og mindst 30 % af midlerne under programmerne for udvikling af landdistrikterne vil gå til "grønt landbrug". |
| --- | --- |

4.6.1.3

EØSU noterer sig, at der som led i den politiske aftale om den fælles landbrugspolitik, der blev indgået den 26. juni 2013, i perioden 2014-2020 vil blive afsat over 100 mia. EUR til at hjælpe landbruget med at tage de udfordringer op, der er forbundet med jordens kvalitet, vandet, biodiversiteten og klimaændringerne. I det øjemed vil 30 % af den direkte støtte vedrøre anvendelse af landbrugsmetoder, der tager hensyn til miljøet, og mindst 30 % af midlerne under programmerne for udvikling af landdistrikterne vil gå til "grønt landbrug".

| 4.6.1.4 | Samhørighed: Hvis vi ikke handler, eller hvis vi udskyder vores handling, vil EU’s samhørighed kunne komme under pres. Klimaændringernes virkninger forventes også at uddybe de sociale forskelle i EU. Vi er nødt til at tage særligt hensyn til de sociale grupper og regioner, der er mest udsatte og allerede er dårligt stillede, f.eks. på grund af dårligt helbred, lav indkomst, uhensigtsmæssige boliger eller manglende mobilitet. |
| --- | --- |

4.6.1.4

Samhørighed: Hvis vi ikke handler, eller hvis vi udskyder vores handling, vil EU’s samhørighed kunne komme under pres. Klimaændringernes virkninger forventes også at uddybe de sociale forskelle i EU. Vi er nødt til at tage særligt hensyn til de sociale grupper og regioner, der er mest udsatte og allerede er dårligt stillede, f.eks. på grund af dårligt helbred, lav indkomst, uhensigtsmæssige boliger eller manglende mobilitet.

| 4.6.1.5 | For programperioden 2014-2020 bør Kommissionen sende et klart signal om, at alle EU-politikker skal inddrage modvirkning af og tilpasning til klimaændringerne. Tilpasning bør figurere explicit i hver eneste af de nationale strategiske referencerammer og i de operationelle programmer. Således foreslår EØSU, at projekter kun godkendes, hvis de lever op til de miljømæssige målsætninger. Projekter med en negativ virkning i forhold til klimaændringerne bør begrænses til et minimum eller helt udelukkes. Kommissionens forslag til lovgivning om samhørighedspolitikken, der træder i kraft i 2014, nævner tilpasning til klimaændringer, men efter EØSU's mening bør dette gøres mere forpligtende. |
| --- | --- |

4.6.1.5

For programperioden 2014-2020 bør Kommissionen sende et klart signal om, at alle EU-politikker skal inddrage modvirkning af og tilpasning til klimaændringerne. Tilpasning bør figurere explicit i hver eneste af de nationale strategiske referencerammer og i de operationelle programmer. Således foreslår EØSU, at projekter kun godkendes, hvis de lever op til de miljømæssige målsætninger. Projekter med en negativ virkning i forhold til klimaændringerne bør begrænses til et minimum eller helt udelukkes. Kommissionens forslag til lovgivning om samhørighedspolitikken, der træder i kraft i 2014, nævner tilpasning til klimaændringer, men efter EØSU's mening bør dette gøres mere forpligtende.

| 4.6.1.6 | Den fælles fiskeripolitik: Kommissionen nævner ingen særlige foranstaltninger på dette område. Ifølge FAO bør tilpasningspolitikkerne som grundlæggende målsætning have bæredygtigheden af de akvatiske økosystemer, som fiskeriet er afhængigt af. |
| --- | --- |

4.6.1.6

Den fælles fiskeripolitik: Kommissionen nævner ingen særlige foranstaltninger på dette område. Ifølge FAO bør tilpasningspolitikkerne som grundlæggende målsætning have bæredygtigheden af de akvatiske økosystemer, som fiskeriet er afhængigt af.

| 4.6.1.7 | Et af de områder, der vil blive alvorligt påvirket af klimaændringerne, er skovbruget, som er et naturligt lager for kuldioxid af største betydning. Meget kraftige vinde i orkanklassen ødelægger skovområderne, og det er derfor nødvendigt tidligt at udskifte bestanden. Antallet af ødelæggende skovbrande vokser i perioder med tørke og stærk varme. Disse faktorer har betydelig indvirkning på sektorens økonomi og på de forskellige roller, den spiller. |
| --- | --- |

4.6.1.7

Et af de områder, der vil blive alvorligt påvirket af klimaændringerne, er skovbruget, som er et naturligt lager for kuldioxid af største betydning. Meget kraftige vinde i orkanklassen ødelægger skovområderne, og det er derfor nødvendigt tidligt at udskifte bestanden. Antallet af ødelæggende skovbrande vokser i perioder med tørke og stærk varme. Disse faktorer har betydelig indvirkning på sektorens økonomi og på de forskellige roller, den spiller.

4.7   Tiltag 7: sikre mere resistent infrastruktur

| 4.7.1 | Dette er formentlig den alvorligste udfordring, de politiske beslutningstagere står over for som led i en strategi for tilpasning til klimaændringer. De største trusler mod infrastrukturen omfatter skader eller ødelæggelse forårsaget af ekstreme vejrfænomener skabt af klimaændringerne, oversvømmelser af kystområder og flodbredder og oversvømmelser som følge af stigning af havniveauet, problemer med forsyning af elektrisk energi og drikkevand samt temperaturstigningernes konsekvenser for virksomhedernes driftsomkostninger. Visse infrastrukturer kan, uden at være direkte berørt, blive inoperative, hvis den fysiske adgang til dem er umuliggjort (som f.eks. informations- og kommunikationsteknologier). |
| --- | --- |

4.7.1

Dette er formentlig den alvorligste udfordring, de politiske beslutningstagere står over for som led i en strategi for tilpasning til klimaændringer. De største trusler mod infrastrukturen omfatter skader eller ødelæggelse forårsaget af ekstreme vejrfænomener skabt af klimaændringerne, oversvømmelser af kystområder og flodbredder og oversvømmelser som følge af stigning af havniveauet, problemer med forsyning af elektrisk energi og drikkevand samt temperaturstigningernes konsekvenser for virksomhedernes driftsomkostninger. Visse infrastrukturer kan, uden at være direkte berørt, blive inoperative, hvis den fysiske adgang til dem er umuliggjort (som f.eks. informations- og kommunikationsteknologier).

| 4.7.2 | Offentlige og private investorer bør i deres finansieringsplaner for infrastrukturprojekter tage højde for forudsigelige følgevirkninger af den globale opvarmning. Visse anlæg vil nødvendiggøre betydelige investeringer af medlemsstaterne, der i mange tilfælde er underlagt budgetmæssige begrænsninger som følge af krisen. |
| --- | --- |

4.7.2

Offentlige og private investorer bør i deres finansieringsplaner for infrastrukturprojekter tage højde for forudsigelige følgevirkninger af den globale opvarmning. Visse anlæg vil nødvendiggøre betydelige investeringer af medlemsstaterne, der i mange tilfælde er underlagt budgetmæssige begrænsninger som følge af krisen.

| 4.7.3 | På grundlag af mandatet til at vurdere klimaændringernes konsekvenser for eurokodekserne agter Kommissionen at samarbejde med de europæiske standardiseringsinstitutioner (CEN, CENELEC og ETSI), finansielle institutioner og videnskabelige organisationer om at fastslå, hvilke ændringer der skal foretages i standardiseringsprogrammerne for bygninger og offentlige anlæg. I denne forbindelse bemærker EØSU, at når det drejer sig om standardiseringsmodellerne, bør infrastrukturens soliditet og pålidelighed veje tungere end investorernes kriterier for økonomisk rentabilitet. Eftersom der i Europa er eksempler på, hvordan indsnævring af naturlige flodlejer eller fjernelse af marskområder har forværret konsekvenserne af oversvømmelser, bør der udvikles rationelle byudviklingsmodeller. Man kunne for eksempel tilråde foranstaltninger såsom grønne tage og facader på bygninger, hvor det måtte være muligt. |
| --- | --- |

4.7.3

På grundlag af mandatet til at vurdere klimaændringernes konsekvenser for eurokodekserne agter Kommissionen at samarbejde med de europæiske standardiseringsinstitutioner (CEN, CENELEC og ETSI), finansielle institutioner og videnskabelige organisationer om at fastslå, hvilke ændringer der skal foretages i standardiseringsprogrammerne for bygninger og offentlige anlæg. I denne forbindelse bemærker EØSU, at når det drejer sig om standardiseringsmodellerne, bør infrastrukturens soliditet og pålidelighed veje tungere end investorernes kriterier for økonomisk rentabilitet. Eftersom der i Europa er eksempler på, hvordan indsnævring af naturlige flodlejer eller fjernelse af marskområder har forværret konsekvenserne af oversvømmelser, bør der udvikles rationelle byudviklingsmodeller. Man kunne for eksempel tilråde foranstaltninger såsom grønne tage og facader på bygninger, hvor det måtte være muligt.

| 4.7.4 | Tilpasningsstrategien bør tage højde for befolkningens aldring, da ældre, og navnlig de ældste blandt de ældre, er særlig sårbare på dage med ekstreme temperaturer og høj fugtprocent. Eksempelvis bør det overvejes at installere tilstrækkelig kraftigt og pålideligt aircondition-udstyr med lav udledning i sundhedsplejetjenester og -centre. |
| --- | --- |

4.7.4

Tilpasningsstrategien bør tage højde for befolkningens aldring, da ældre, og navnlig de ældste blandt de ældre, er særlig sårbare på dage med ekstreme temperaturer og høj fugtprocent. Eksempelvis bør det overvejes at installere tilstrækkelig kraftigt og pålideligt aircondition-udstyr med lav udledning i sundhedsplejetjenester og -centre.

| 4.7.5 | EØSU har i tidligere udtalelser (CES1607-2011 og CES492-2012) støttet indførelsen af en tostrenget tilgang til transeuropæiske transportnetværk (TEN-T) og etableringen af særlige europæiske transportkorridorer ud fra ønsket om at skabe et sammenhængende transportnetværk for den vigtigste gods- og passagertrafik. EØSU mener, at dette er et fornuftigt mål, der tillige er grundet i behovet for at prioritere anvendelsen af de knappe finansieringsmidler. Imidlertid vil EU's transportsystem, såfremt infrastrukturinvesteringer koncentreres i sådanne korridorer, blive mere sårbart for afbrydelser. EØSU understreger behovet for, at der tages højde for dette, når investeringer i sådanne korridorer planlægges og finansieres. Ud over modstandsdygtige bygningsstrukturer forudsætter dette også forud planlagte omledninger og omfartsveje som del af sådanne europæiske transportkorridorer. |
| --- | --- |

4.7.5

EØSU har i tidligere udtalelser (CES1607-2011 og CES492-2012) støttet indførelsen af en tostrenget tilgang til transeuropæiske transportnetværk (TEN-T) og etableringen af særlige europæiske transportkorridorer ud fra ønsket om at skabe et sammenhængende transportnetværk for den vigtigste gods- og passagertrafik. EØSU mener, at dette er et fornuftigt mål, der tillige er grundet i behovet for at prioritere anvendelsen af de knappe finansieringsmidler. Imidlertid vil EU's transportsystem, såfremt infrastrukturinvesteringer koncentreres i sådanne korridorer, blive mere sårbart for afbrydelser. EØSU understreger behovet for, at der tages højde for dette, når investeringer i sådanne korridorer planlægges og finansieres. Ud over modstandsdygtige bygningsstrukturer forudsætter dette også forud planlagte omledninger og omfartsveje som del af sådanne europæiske transportkorridorer.

4.8   Tiltag 8: fremme forsikring og andre finansielle produkter

| 4.8.1 | Rapporten om forsikring ved naturkatastrofer i EU (Det Fælles Forskningscenter under Europa-Kommissionen (2012), Natural Catastrophes: Risk Relevance and Insurance Coverage in the EU) viser tydeligt, at det statistiske grundlag skal udbygges. Ikke desto mindre viser allerede tilgængelig information, at dækningsgraden (dækning ved private forsikringer eller statslige ex ante- eller ex post-udbetalinger i forhold til BNP) generelt er lav. Eksempelvis er dækningsgraden for oversvømmelser i de fleste medlemsstater ikke særlig høj bortset fra i tilfælde, hvor forsikringen mod oversvømmelser er en del af en forsikring mod andre typer skader. Dækningsgraden er ligeledes lav, når det drejer sig om risici ved storm og tørke, selv om sidstnævnte dog synes at have mindre betydning i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

4.8.1

Rapporten om forsikring ved naturkatastrofer i EU (Det Fælles Forskningscenter under Europa-Kommissionen (2012), Natural Catastrophes: Risk Relevance and Insurance Coverage in the EU) viser tydeligt, at det statistiske grundlag skal udbygges. Ikke desto mindre viser allerede tilgængelig information, at dækningsgraden (dækning ved private forsikringer eller statslige ex ante- eller ex post-udbetalinger i forhold til BNP) generelt er lav. Eksempelvis er dækningsgraden for oversvømmelser i de fleste medlemsstater ikke særlig høj bortset fra i tilfælde, hvor forsikringen mod oversvømmelser er en del af en forsikring mod andre typer skader. Dækningsgraden er ligeledes lav, når det drejer sig om risici ved storm og tørke, selv om sidstnævnte dog synes at have mindre betydning i medlemsstaterne.

| 4.8.2 | EØSU bifalder Kommissionen beslutning om at fremlægge en grønbog om forsikring mod naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer (6) for at styrke forsikringsmarkedet og reducere den enorme belastning, disse risici udgør for de offentlige budgetter, idet følgende forhold i denne forbindelse bemærkes:






  — | hvis der træffes passende tilpasningsforanstaltninger, kan forsikringsomkostningerne reduceres, |
| --- | --- | --- |

4.8.2

EØSU bifalder Kommissionen beslutning om at fremlægge en grønbog om forsikring mod naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer (6) for at styrke forsikringsmarkedet og reducere den enorme belastning, disse risici udgør for de offentlige budgetter, idet følgende forhold i denne forbindelse bemærkes:

—

hvis der træffes passende tilpasningsforanstaltninger, kan forsikringsomkostningerne reduceres,

| — | en passende forsikringspolitik, der tager hensyn til producenternes situation, er særlig vigtig, når det drejer sig om landbrugssektoren, |
| --- | --- |

—

en passende forsikringspolitik, der tager hensyn til producenternes situation, er særlig vigtig, når det drejer sig om landbrugssektoren,

| — | i betragtning af risicienes omfang bør staten altid fungere som det endelige forsikringsselskab, og |
| --- | --- |

—

i betragtning af risicienes omfang bør staten altid fungere som det endelige forsikringsselskab, og

| — | der skal iværksættes sociale politikker med henblik på at dække de mest udsatte personer og dem, der ikke har råd til at tegne forsikringspolicer. |
| --- | --- |

—

der skal iværksættes sociale politikker med henblik på at dække de mest udsatte personer og dem, der ikke har råd til at tegne forsikringspolicer.

5.   EØSU foreslår, at det specifikt undersøges, hvilke strukturelle ændringer tilpasningen forudsætter på bestemte politikområder og med hensyn til produktionen af varer og tjenesteydelser. Selv om virkningerne af klimaændringerne især berører landbruget, skovbruget, bygningssektoren og infrastrukturer, kan det i mange andre af økonomiens sektorer blive nødvendigt med tilpasningsforanstaltninger. Følgende forhold kunne indgå i overvejelserne:

| — | Beskæftigelsen. Der eksisterer i dag ingen detaljerede analyser af, hvilken virkning tilpasningsforanstaltningerne har for arbejdstagernes efteruddannelse og for beskæftigelsen. |
| --- | --- |

—

Beskæftigelsen. Der eksisterer i dag ingen detaljerede analyser af, hvilken virkning tilpasningsforanstaltningerne har for arbejdstagernes efteruddannelse og for beskæftigelsen.

| — | Industrien. Som følge af de store forskelle produktionssektorerne imellem er virkningerne af klimaændringerne uensartede. I de tilfælde, hvor tilpasningen er nødvendig, vil der skulle foretages investeringer, og i visse industrigrene, som f.eks. i jern- og stålindustrien, fordrer reduktionen af udledningen en betydelig indsats, teknologisk såvel som finansielt. Investeringsbehovet bør indgå i de finansielle overslag og i den relevante information henvendt til investorerne. |
| --- | --- |

—

Industrien. Som følge af de store forskelle produktionssektorerne imellem er virkningerne af klimaændringerne uensartede. I de tilfælde, hvor tilpasningen er nødvendig, vil der skulle foretages investeringer, og i visse industrigrene, som f.eks. i jern- og stålindustrien, fordrer reduktionen af udledningen en betydelig indsats, teknologisk såvel som finansielt. Investeringsbehovet bør indgå i de finansielle overslag og i den relevante information henvendt til investorerne.

| — | Bygge- og anlægsvirksomhed. Boligbyggeri og anlæg af infrastrukturer vil blive dybt berørt af tilpasningsforanstaltningerne, og dette vil formentlig føre til øgede omkostninger. Eurokodekserne omfatter endnu ikke krav i denne henseende, og det er noget, der uden tvivl bør rådes bod på (7). |
| --- | --- |

—

Bygge- og anlægsvirksomhed. Boligbyggeri og anlæg af infrastrukturer vil blive dybt berørt af tilpasningsforanstaltningerne, og dette vil formentlig føre til øgede omkostninger. Eurokodekserne omfatter endnu ikke krav i denne henseende, og det er noget, der uden tvivl bør rådes bod på (7).

| — | Forskning, udvikling og innovation. Klimaændringerne har allerede i de forgangne årtier influeret på, hvordan midlerne fordeles (EU's nye finansielle ramme er et bevis på dette), og på universiteternes og forskningscentrenes forskningsprogrammer. Nye uddannelsesretninger og erhvervsprofiler er opstået. Dette er en tendens, som sikkert vil blive styrket i fremtiden. |
| --- | --- |

—

Forskning, udvikling og innovation. Klimaændringerne har allerede i de forgangne årtier influeret på, hvordan midlerne fordeles (EU's nye finansielle ramme er et bevis på dette), og på universiteternes og forskningscentrenes forskningsprogrammer. Nye uddannelsesretninger og erhvervsprofiler er opstået. Dette er en tendens, som sikkert vil blive styrket i fremtiden.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2009) 147 final.

1

(2)  Kommissionens arbejdsdokument SWD(2013) 132 final.

2

(3)  COM(2011) 500 final.

3

(4)  EUT C 191 af 29.6.2012, s. 111-116.

4

(5)  EUT C 27 af 3.2.2009, s. 59.

5

(6)  COM(2013) 213 final.

6

(7)  EUT C 198 af 10.7.2013, s. 45-50.

7

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/166 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/166

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på anvendelsen af fødevare- og foderstoflovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed, planteformeringsmateriale og plantebeskyttelsesmidler og om ændring af forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 1829/2003, (EF) nr. 1831/2003, (EF) nr. 1/2005, (EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 834/2007, (EF) nr. 1099/2009, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 1107/2009, (EU) nr. 1151/2012 og (EU) nr. [.../2013 samt direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF, 2008/120/EF og 2009/128/EF (forordningen om offentlig kontrol)«

COM(2013) 265 final — 2013/0140 (COD)

og »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om bestemmelser vedrørende forvaltning af udgifter i tilknytning til fødevarekæden, dyresundhed og dyrevelfærd samt til plantesundhed og planteformeringsmateriale, om ændring af Rådets direktiv 98/56/EF, 2000/29/EF og 2008/90/EF samt forordning (EF) nr. 178/2002, (EF) nr. 882/2004 og (EF) nr. 396/2005 og direktiv 2009/128/EF og forordning (EF) nr. 1107/2009 og om ophævelse af Rådets afgørelse 66/399/EØF, afgørelse 76/894/EØF og beslutning 2009/470/EF«

COM(2013) 327 final — 2013/0169 (COD)

2014/C 67/34

Ordfører: José María ESPUNY MOYANO

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 23. maj og 13. juni 2013 og den 7. og 21. juni 2013 under henvisning til artikel 43, stk. 2, artikel 114, artikel 168, stk. 4, litra b), og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om følgende forslag:

"Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på anvendelsen af fødevare- og foderstoflovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed, planteformeringsmateriale og plantebeskyttelsesmidler og om ændring af forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 1829/2003, (EF) nr. 1831/2003, (EF) nr. 1/2005, (EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 834/2007, (EF) nr. 1099/2009, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 1107/2009, (EU) nr. 1151/2012 og (EU) nr. [.../2013 samt direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF, 2008/120/EF og 2009/128/EF (forordningen om offentlig kontrol)"

COM(2013) 265 final — 2013/0140 (COD)

og "Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om bestemmelser vedrørende forvaltning af udgifter i tilknytning til fødevarekæden, dyresundhed og dyrevelfærd samt til plantesundhed og planteformeringsmateriale, om ændring af Rådets direktiv 98/56/EF, 2000/29/EF og 2008/90/EF samt forordning (EF) nr. 178/2002, (EF) nr. 882/2004 og (EF) nr. 396/2005 og direktiv 2009/128/EF og forordning (EF) nr. 1107/2009 og om ophævelse af Rådets afgørelse 66/399/EØF, afgørelse 76/894/EØF og beslutning 2009/470/EF"

COM(2013) 327 final — 2013/0169 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, der vedtog sin udtalelse den 1. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 133 stemmer for, 2 imod og 4 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner

Kontrolforanstaltninger

| 1.1 | EØSU støtter generelt det stillede forslag vedrørende offentlig kontrol med det formål at sikre en bedre sundhedstilstand for mennesker, dyr og planter og sikre et velfungerende indre marked i EU. |
| --- | --- |

1.1

EØSU støtter generelt det stillede forslag vedrørende offentlig kontrol med det formål at sikre en bedre sundhedstilstand for mennesker, dyr og planter og sikre et velfungerende indre marked i EU.

| 1.2 | EØSU bifalder både, at der etableres et fælles analysesystem, og at der ligger et referencelaboratorium i hver medlemsstat. |
| --- | --- |

1.2

EØSU bifalder både, at der etableres et fælles analysesystem, og at der ligger et referencelaboratorium i hver medlemsstat.

| 1.3 | EØSU finder det problematisk, at der anvendes kontrolgebyrer, hvis størrelse fastsættes individuelt i de enkelte medlemsstater, når det betænkes, at indførelsen af disse kan foregå uensartet, hvorfor der bakkes op om en harmonisering af gebyrerne med hensyn til de kriterier og metoder, de forvaltes efter, men dog ikke med hensyn til beløbsstørrelsen, der bør være tilpasset situationen i det enkelte land. |
| --- | --- |

1.3

EØSU finder det problematisk, at der anvendes kontrolgebyrer, hvis størrelse fastsættes individuelt i de enkelte medlemsstater, når det betænkes, at indførelsen af disse kan foregå uensartet, hvorfor der bakkes op om en harmonisering af gebyrerne med hensyn til de kriterier og metoder, de forvaltes efter, men dog ikke med hensyn til beløbsstørrelsen, der bør være tilpasset situationen i det enkelte land.

| 1.4 | EØSU er imod at finansiere den offentlige kontrol 100 % udelukkende gennem ovennævnte gebyrer, da der er den risiko, at de kompetente myndigheder ikke prioriterer, at deres kontrol skal være så effektiv som muligt. |
| --- | --- |

1.4

EØSU er imod at finansiere den offentlige kontrol 100 % udelukkende gennem ovennævnte gebyrer, da der er den risiko, at de kompetente myndigheder ikke prioriterer, at deres kontrol skal være så effektiv som muligt.

| 1.5 | Med hensyn til mikrovirksomheders fritagelse for betaling af gebyrerne advarer EØSU om risikoen for skævvridning af markedet som følge af, at medlemslandene anvender disse bestemmelser forskelligt. Denne risiko for skævvridning ville mindskes, hvis den foreslåede forordning, eller en efterfølgende udvikling heraf, indeholdt bestemmelser om indrømmelse af fritagelse for betaling af disse gebyrer, som var ensartede i hele EU, og som var mere præcise og tilstrækkeligt brede til at afspejle den mangfoldige virkelighed, sektoren er præget af, og til at tage særligt hensyn til SMV'er og mikrovirksomheder. |
| --- | --- |

1.5

Med hensyn til mikrovirksomheders fritagelse for betaling af gebyrerne advarer EØSU om risikoen for skævvridning af markedet som følge af, at medlemslandene anvender disse bestemmelser forskelligt. Denne risiko for skævvridning ville mindskes, hvis den foreslåede forordning, eller en efterfølgende udvikling heraf, indeholdt bestemmelser om indrømmelse af fritagelse for betaling af disse gebyrer, som var ensartede i hele EU, og som var mere præcise og tilstrækkeligt brede til at afspejle den mangfoldige virkelighed, sektoren er præget af, og til at tage særligt hensyn til SMV'er og mikrovirksomheder.

| 1.6 | Desuden finder EØSU det nødvendigt, som supplement til ovenstående, at anerkende, at der i visse virksomheder foregår en effektiv egenkontrol, som udføres af deres eget kvalificerede personale. Dette kan føre til lavere "offentlige kontrolgebyrer" for disse virksomheder, eftersom de offentlige embedsmænds arbejde kan begrænses væsentligt i disse virksomheder. De pågældende embedsmænd kan således gennemføre deres kontrolaktiviteter i de virksomheder, der ikke har de fornødne medarbejderressourcer til at foretage egenkontrol. |
| --- | --- |

1.6

Desuden finder EØSU det nødvendigt, som supplement til ovenstående, at anerkende, at der i visse virksomheder foregår en effektiv egenkontrol, som udføres af deres eget kvalificerede personale. Dette kan føre til lavere "offentlige kontrolgebyrer" for disse virksomheder, eftersom de offentlige embedsmænds arbejde kan begrænses væsentligt i disse virksomheder. De pågældende embedsmænd kan således gennemføre deres kontrolaktiviteter i de virksomheder, der ikke har de fornødne medarbejderressourcer til at foretage egenkontrol.

| 1.7 | EØSU finder det vigtigt, at der i forbindelse med den fremtidige udvikling af lovgivningens anvendelse tages hensyn til den manglende ensartethed i anvendelsen af kontrollen i de forskellige medlemsstater, og at der samtidig tages højde for, at forskellene på de menneskelige og økonomiske ressourcer til inspektionsarbejdet i de forskellige lande kan give anledning til skævvridning af kontrollen på de pågældende landbrugs- og kvægbrugsmarkeder, med negative konsekvenser for alle til følge. |
| --- | --- |

1.7

EØSU finder det vigtigt, at der i forbindelse med den fremtidige udvikling af lovgivningens anvendelse tages hensyn til den manglende ensartethed i anvendelsen af kontrollen i de forskellige medlemsstater, og at der samtidig tages højde for, at forskellene på de menneskelige og økonomiske ressourcer til inspektionsarbejdet i de forskellige lande kan give anledning til skævvridning af kontrollen på de pågældende landbrugs- og kvægbrugsmarkeder, med negative konsekvenser for alle til følge.

Udgifter

| 1.8 | EØSU støtter generelt forslaget om en forvaltning af udgifterne, der skal sikre høj fødevaresikkerhed og høje sikkerhedsstandarder i fødevareproduktionen, forbedre dyrenes sundhed og velfærd, opdage og udrydde skadegørere og overvåge, at den offentlige kontrol gennemføres effektivt. |
| --- | --- |

1.8

EØSU støtter generelt forslaget om en forvaltning af udgifterne, der skal sikre høj fødevaresikkerhed og høje sikkerhedsstandarder i fødevareproduktionen, forbedre dyrenes sundhed og velfærd, opdage og udrydde skadegørere og overvåge, at den offentlige kontrol gennemføres effektivt.

| 1.9 | EØSU finder det hensigtsmæssigt at erstatte de nuværende bestemmelser om finansiering, som findes i en lang række retsgrundlag, med en fælles gennemsigtig og moderne finansiel ramme, som optimerer gennemførelsen og funktionen af den økonomiske forvaltning af udgifterne vedrørende fødevarer og foder. |
| --- | --- |

1.9

EØSU finder det hensigtsmæssigt at erstatte de nuværende bestemmelser om finansiering, som findes i en lang række retsgrundlag, med en fælles gennemsigtig og moderne finansiel ramme, som optimerer gennemførelsen og funktionen af den økonomiske forvaltning af udgifterne vedrørende fødevarer og foder.

| 1.10 | EØSU støtter, at forslaget fremmer "Bedre uddannelse – større fødevaresikkerhed" på baggrund af en harmoniseret tilgang og med det sigte at få kontrolsystemerne i medlemsstaterne og på EU-plan til at fungere bedre. |
| --- | --- |

1.10

EØSU støtter, at forslaget fremmer "Bedre uddannelse – større fødevaresikkerhed" på baggrund af en harmoniseret tilgang og med det sigte at få kontrolsystemerne i medlemsstaterne og på EU-plan til at fungere bedre.

| 1.11 | Med hensyn til fastsættelse af et bestemt maksimumbeløb, og i betragtning af at dette beløb ikke kan forhøjes, fordi det er underlagt en forud fastlagt flerårig plan, mener EØSU, at forordningsforslaget er upræcist omkring mange aspekter af forvaltningen af udgifterne, hvorfor det ikke kan vurderes, hvorvidt det nævnte beløb er tilstrækkeligt eller ej. |
| --- | --- |

1.11

Med hensyn til fastsættelse af et bestemt maksimumbeløb, og i betragtning af at dette beløb ikke kan forhøjes, fordi det er underlagt en forud fastlagt flerårig plan, mener EØSU, at forordningsforslaget er upræcist omkring mange aspekter af forvaltningen af udgifterne, hvorfor det ikke kan vurderes, hvorvidt det nævnte beløb er tilstrækkeligt eller ej.

| 1.12 | Med hensyn til de reservemidler, der under visse omstændigheder kan anvendes i forbindelse med krise i landbrugssektoren, finder EØSU det nødvendigt at afklare, hvordan medlemsstaterne kan disponere over disse midler i tilfælde af en nødsituation. Eftersom disse reservemidler uddeles i forbindelse med krisesituationer i tilknytning til dyrs og planters sundhed, finder EØSU det desuden relevant at ændre udtrykket "krise i landbrugssektoren" til "krise i landbrugsindustrien". |
| --- | --- |

1.12

Med hensyn til de reservemidler, der under visse omstændigheder kan anvendes i forbindelse med krise i landbrugssektoren, finder EØSU det nødvendigt at afklare, hvordan medlemsstaterne kan disponere over disse midler i tilfælde af en nødsituation. Eftersom disse reservemidler uddeles i forbindelse med krisesituationer i tilknytning til dyrs og planters sundhed, finder EØSU det desuden relevant at ændre udtrykket "krise i landbrugssektoren" til "krise i landbrugsindustrien".

| 1.13 | Endelig anmoder EØSU Kommissionen om i forbindelse med de undersøgelsesprogrammer, der skal afdække tilstedeværelsen af skadegørere og de sanitære foranstaltninger i områderne i medlemsstaternes yderste periferi, ligeledes at tage højde for eventuelle skadegørere fra tredjelande, som tegner sig for en væsentlig del af EU's import af råvarer og forarbejdede produkter, der benyttes af virksomhederne i fødevarekæden, og at medtage relevante udgiftsposter i forbindelse med harmoniseringen af plantesundhedsstandarder eller planteproduktion med disse lande. |
| --- | --- |

1.13

Endelig anmoder EØSU Kommissionen om i forbindelse med de undersøgelsesprogrammer, der skal afdække tilstedeværelsen af skadegørere og de sanitære foranstaltninger i områderne i medlemsstaternes yderste periferi, ligeledes at tage højde for eventuelle skadegørere fra tredjelande, som tegner sig for en væsentlig del af EU's import af råvarer og forarbejdede produkter, der benyttes af virksomhederne i fødevarekæden, og at medtage relevante udgiftsposter i forbindelse med harmoniseringen af plantesundhedsstandarder eller planteproduktion med disse lande.

2.   Resumé af forslaget om kontrol

| 2.1 | Kommissionens forslag reviderer lovgivningen for offentlig kontrol for at rette op på konstaterede mangler i dens ordlyd og anvendelse. Det sigter mod at indføre en solid, gennemsigtig og bæredygtig lovramme, som er bedre "egnet til formålet". Forslaget tager også sigte på de mangler i nogle af medlemslandenes kontrolsystemer, som Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret har påvist. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionens forslag reviderer lovgivningen for offentlig kontrol for at rette op på konstaterede mangler i dens ordlyd og anvendelse. Det sigter mod at indføre en solid, gennemsigtig og bæredygtig lovramme, som er bedre "egnet til formålet". Forslaget tager også sigte på de mangler i nogle af medlemslandenes kontrolsystemer, som Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret har påvist.

| 2.2 | Dokumentet omfatter tre store revisioner med henblik på at modernisere regelværket om dyresundhed, plantesundhed og planteformeringsmateriale. Det tager det også sigte på at modernisere og integrere systemet for offentlig kontrol på en måde, der konsekvent følger ajourføringen af EU-politikker inden for disse sektorer. |
| --- | --- |

2.2

Dokumentet omfatter tre store revisioner med henblik på at modernisere regelværket om dyresundhed, plantesundhed og planteformeringsmateriale. Det tager det også sigte på at modernisere og integrere systemet for offentlig kontrol på en måde, der konsekvent følger ajourføringen af EU-politikker inden for disse sektorer.

| 2.3 | Med hensyn til offentlig kontrol af varer fra tredjelande finder bestemmelserne i forordningen på indeværende tidspunkt anvendelse sammen med sektorspecifikke bestemmelser, der regulerer henholdsvis import af dyr og animalske produkter, import af planter og planteprodukter og kontrol af foderstoffer og fødevarer. |
| --- | --- |

2.3

Med hensyn til offentlig kontrol af varer fra tredjelande finder bestemmelserne i forordningen på indeværende tidspunkt anvendelse sammen med sektorspecifikke bestemmelser, der regulerer henholdsvis import af dyr og animalske produkter, import af planter og planteprodukter og kontrol af foderstoffer og fødevarer.

| 2.4 | Kommissionen mener, at den omfattende lovgivning, der findes i øjeblikket, gør det muligt for EU at tackle nye risici eller krisesituationer, uden at det fører til handelsforvridninger, men slår fast, at EU’s importkontrolsystem kunne gøres mere sammenhængende ved at gennemgå og konsolidere de eksisterende sektorbestemmelser, for så vidt angår offentlig kontrol. |
| --- | --- |

2.4

Kommissionen mener, at den omfattende lovgivning, der findes i øjeblikket, gør det muligt for EU at tackle nye risici eller krisesituationer, uden at det fører til handelsforvridninger, men slår fast, at EU’s importkontrolsystem kunne gøres mere sammenhængende ved at gennemgå og konsolidere de eksisterende sektorbestemmelser, for så vidt angår offentlig kontrol.

| 2.5 | Hvad angår finansieringen af offentlig kontrol, bekræfter forordningen det generelle princip om, at medlemsstaterne hver især bør afsætte tilstrækkelige finansielle midler til offentlig kontrol, og også medlemsstaternes forpligtelse til på visse områder at opkræve såkaldte kontrolgebyrer. |
| --- | --- |

2.5

Hvad angår finansieringen af offentlig kontrol, bekræfter forordningen det generelle princip om, at medlemsstaterne hver især bør afsætte tilstrækkelige finansielle midler til offentlig kontrol, og også medlemsstaternes forpligtelse til på visse områder at opkræve såkaldte kontrolgebyrer.

| 2.6 | I forslaget fastholdes medlemsstaternes forpligtelse til at udpege nationale referencelaboratorier for hvert EU-referencelaboratorium udpeget af Kommissionen. |
| --- | --- |

2.6

I forslaget fastholdes medlemsstaternes forpligtelse til at udpege nationale referencelaboratorier for hvert EU-referencelaboratorium udpeget af Kommissionen.

| 2.7 | Endelig medtages en ny bestemmelse om sanktioner i tilfælde af manglende overholdelse, hvori det fastsættes, at medlemsstaterne sikrer, at de finansielle sanktioner for forsætlige overtrædelser opvejer den økonomiske fordel, som søgtes opnået ved overtrædelsen. |
| --- | --- |

2.7

Endelig medtages en ny bestemmelse om sanktioner i tilfælde af manglende overholdelse, hvori det fastsættes, at medlemsstaterne sikrer, at de finansielle sanktioner for forsætlige overtrædelser opvejer den økonomiske fordel, som søgtes opnået ved overtrædelsen.

3.   Resumé af forslaget om udgifter

| 3.1 | Kommissionens forslag til forordning har til formål at bidrage til at sikre et højere sundhedsniveau for mennesker, dyr og planter i hele fødevarekæden, øge beskyttelses- og oplysningsniveauet for forbrugerne og bidrage til en høj miljøbeskyttelse, samtidig med at konkurrenceevnen og jobskabelse tilgodeses. |
| --- | --- |

3.1

Kommissionens forslag til forordning har til formål at bidrage til at sikre et højere sundhedsniveau for mennesker, dyr og planter i hele fødevarekæden, øge beskyttelses- og oplysningsniveauet for forbrugerne og bidrage til en høj miljøbeskyttelse, samtidig med at konkurrenceevnen og jobskabelse tilgodeses.

| 3.2 | For at kunne forfølge denne overordnede målsætning er det nødvendigt at råde over passende finansielle midler. For at sikre en effektiv målretning af udgifterne bør der opstilles specifikke mål og fastlægges indikatorer, der gør det muligt at vurdere, i hvilken udstrækning disse mål opfyldes. |
| --- | --- |

3.2

For at kunne forfølge denne overordnede målsætning er det nødvendigt at råde over passende finansielle midler. For at sikre en effektiv målretning af udgifterne bør der opstilles specifikke mål og fastlægges indikatorer, der gør det muligt at vurdere, i hvilken udstrækning disse mål opfyldes.

| 3.3 | EU-finansieringen foregår gennem tilskud, offentlige indkøb og betalinger til internationale organisationer, der er aktive på området. Nærværende forordning fastlægger en liste over støtteberettigede foranstaltninger, der kan gøres til genstand for EU-tilskud, samt støtteberettigede udgifter og de relevante procentsatser. |
| --- | --- |

3.3

EU-finansieringen foregår gennem tilskud, offentlige indkøb og betalinger til internationale organisationer, der er aktive på området. Nærværende forordning fastlægger en liste over støtteberettigede foranstaltninger, der kan gøres til genstand for EU-tilskud, samt støtteberettigede udgifter og de relevante procentsatser.

| 3.4 | Som fastlagt i forslaget til den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 foreslår Kommissionen et maksimumbeløb på 1 891 936 000 EUR til udgifter i tilknytning til fødevarer og foder. Det foreslås desuden, at der indføres en hastemekanisme til brug i krisesituationer. |
| --- | --- |

3.4

Som fastlagt i forslaget til den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 foreslår Kommissionen et maksimumbeløb på 1 891 936 000 EUR til udgifter i tilknytning til fødevarer og foder. Det foreslås desuden, at der indføres en hastemekanisme til brug i krisesituationer.

| 3.5 | Hvad angår fastsættelsen af den endelige procentsats for godtgørelser af støtteberettigede udgifter og i lyset af vigtigheden af at nå målene med denne lovgivning, fastlægger forordningen, at 100 % af de støtteberettigede udgifter finansieres, forudsat at gennemførelsen af de pågældende foranstaltninger også indebærer afholdelse af udgifter, der ikke er støtteberettigede. |
| --- | --- |

3.5

Hvad angår fastsættelsen af den endelige procentsats for godtgørelser af støtteberettigede udgifter og i lyset af vigtigheden af at nå målene med denne lovgivning, fastlægger forordningen, at 100 % af de støtteberettigede udgifter finansieres, forudsat at gennemførelsen af de pågældende foranstaltninger også indebærer afholdelse af udgifter, der ikke er støtteberettigede.

| 3.6 | Hvad angår de nationale programmer til udryddelse, kontrol og overvågning af dyresygdomme og zoonoser, fastsætter forordningsforslaget, at der bør ydes EU-tilskud til de nationale programmer med det formål at begrænse antallet af udbrud af dyresygdomme og zoonose, som udgør en risiko for menneskers og dyrs sundhed. |
| --- | --- |

3.6

Hvad angår de nationale programmer til udryddelse, kontrol og overvågning af dyresygdomme og zoonoser, fastsætter forordningsforslaget, at der bør ydes EU-tilskud til de nationale programmer med det formål at begrænse antallet af udbrud af dyresygdomme og zoonose, som udgør en risiko for menneskers og dyrs sundhed.

| 3.7 | Med hensyn til hasteforanstaltninger til udryddelse af skadegørere på planter eller planteprodukter (skadegørere), fastlægges det i forordningsforslaget, at EU bør yde tilskud til udryddelsen af sådanne skadegørere og bør råde over disponible støttemidler til hasteforanstaltninger, der har til formål at inddæmme eventuelle skadegørere. Ligeledes fastlægges det, at EU yder støtte til relevante undersøgelser med det formål at påvise forekomsten af visse skadegørere i god tid. |
| --- | --- |

3.7

Med hensyn til hasteforanstaltninger til udryddelse af skadegørere på planter eller planteprodukter (skadegørere), fastlægges det i forordningsforslaget, at EU bør yde tilskud til udryddelsen af sådanne skadegørere og bør råde over disponible støttemidler til hasteforanstaltninger, der har til formål at inddæmme eventuelle skadegørere. Ligeledes fastlægges det, at EU yder støtte til relevante undersøgelser med det formål at påvise forekomsten af visse skadegørere i god tid.

| 3.8 | Vedrørende finansieringen af den offentlige kontrol stadfæster forordningen den økonomiske støtte hertil fra EU's side. Særlig gives der støtte til EU-referencelaboratorierne til afholdelse af de udgifter, der er forbundet med anvendelsen af Kommissionens arbejdsprogrammer. Der ydes også tilskud til oprettelse og drift af databaser og it-informationsstyringssystemer. |
| --- | --- |

3.8

Vedrørende finansieringen af den offentlige kontrol stadfæster forordningen den økonomiske støtte hertil fra EU's side. Særlig gives der støtte til EU-referencelaboratorierne til afholdelse af de udgifter, der er forbundet med anvendelsen af Kommissionens arbejdsprogrammer. Der ydes også tilskud til oprettelse og drift af databaser og it-informationsstyringssystemer.

| 3.9 | Endelig, for at sikre en ansvarlig og effektiv anvendelse af EU's økonomiske ressourcer, gives Kommissionen i forordningen beføjelser til at kontrollere, at støttemidlerne anvendes effektivt til gennemførelse af de støtteberettigede foranstaltninger. |
| --- | --- |

3.9

Endelig, for at sikre en ansvarlig og effektiv anvendelse af EU's økonomiske ressourcer, gives Kommissionen i forordningen beføjelser til at kontrollere, at støttemidlerne anvendes effektivt til gennemførelse af de støtteberettigede foranstaltninger.

4.   Generelle betragtninger

Kontrolforanstaltninger

| 4.1 | Udvalget bifalder forslaget og Kommissionens intention om at beskytte det indre marked og sikre et ensartet højt niveau af sundhedsbeskyttelse i hele EU og samtidig bidrage til at forhindre huller i lovgivningen. |
| --- | --- |

4.1

Udvalget bifalder forslaget og Kommissionens intention om at beskytte det indre marked og sikre et ensartet højt niveau af sundhedsbeskyttelse i hele EU og samtidig bidrage til at forhindre huller i lovgivningen.

| 4.2 | EØSU støtter målsætningen om at modernisere og forstærke kontrolforanstaltningerne og den offentlige kontrol, således at de anvendes mere og bliver mere effektive. |
| --- | --- |

4.2

EØSU støtter målsætningen om at modernisere og forstærke kontrolforanstaltningerne og den offentlige kontrol, således at de anvendes mere og bliver mere effektive.

| 4.3 | EØSU er bekymret over, at medlemsstaterne hver især opkræver kontrolgebyrer, uden at der forinden fastsættes en beløbsstørrelse, hvilket kan give anledning til forskelle landene imellem og kan koste konkurrenceevne for nogle operatører i forhold til andre. |
| --- | --- |

4.3

EØSU er bekymret over, at medlemsstaterne hver især opkræver kontrolgebyrer, uden at der forinden fastsættes en beløbsstørrelse, hvilket kan give anledning til forskelle landene imellem og kan koste konkurrenceevne for nogle operatører i forhold til andre.

| 4.4 | Udvalget bifalder bestemmelserne om prøveudtagning og analyse, hvori det fastlægges, at analyser skal foretages på officielle laboratorier, og der etableres et fælles system til foretagelse af modanalyser. |
| --- | --- |

4.4

Udvalget bifalder bestemmelserne om prøveudtagning og analyse, hvori det fastlægges, at analyser skal foretages på officielle laboratorier, og der etableres et fælles system til foretagelse af modanalyser.

| 4.5 | EØSU finder koordineringen mellem landene samt mellem laboratorierne meget positiv og støtter derfor ideen om, at der skal ligge et referencelaboratorium i samtlige medlemsstater. |
| --- | --- |

4.5

EØSU finder koordineringen mellem landene samt mellem laboratorierne meget positiv og støtter derfor ideen om, at der skal ligge et referencelaboratorium i samtlige medlemsstater.

Udgifter

| 4.6 | Udvalget bifalder forslaget og Kommissionens intention om at opnå en høj fødevaresikkerhed og høj sikkerhed i fødevareproduktionen, forbedre dyrenes sundhed og trivsel, opdage og udrydde skadegørere og sikre, at den offentlige kontrol gennemføres effektivt. |
| --- | --- |

4.6

Udvalget bifalder forslaget og Kommissionens intention om at opnå en høj fødevaresikkerhed og høj sikkerhed i fødevareproduktionen, forbedre dyrenes sundhed og trivsel, opdage og udrydde skadegørere og sikre, at den offentlige kontrol gennemføres effektivt.

| 4.7 | EØSU støtter målsætningen om at definere støtteberettigede foranstaltninger og omkostninger. |
| --- | --- |

4.7

EØSU støtter målsætningen om at definere støtteberettigede foranstaltninger og omkostninger.

| 4.8 | Udvalget bifalder forordningens bestemmelser om en rationalisering af finansieringssatserne for tilskud ved at fastsætte en standardfinansieringssats på 50 % af de støtteberettigede udgifter. Denne sats kan under visse omstændigheder forhøjes til 75 % og 100 %. |
| --- | --- |

4.8

Udvalget bifalder forordningens bestemmelser om en rationalisering af finansieringssatserne for tilskud ved at fastsætte en standardfinansieringssats på 50 % af de støtteberettigede udgifter. Denne sats kan under visse omstændigheder forhøjes til 75 % og 100 %.

| 4.9 | EØSU ser positivt på, at forordningen fastsætter mindstebeløbet for tilskud til 50 000 EUR for at mindske den administrative byrde. |
| --- | --- |

4.9

EØSU ser positivt på, at forordningen fastsætter mindstebeløbet for tilskud til 50 000 EUR for at mindske den administrative byrde.

| 4.10 | EØSU ser positivt på, at der i tilfælde af krise i landbrugsindustrien er adgang til en finansiel reserve, såvel som den økonomiske støtte til at påvise tilstedeværelsen af skadegørere. |
| --- | --- |

4.10

EØSU ser positivt på, at der i tilfælde af krise i landbrugsindustrien er adgang til en finansiel reserve, såvel som den økonomiske støtte til at påvise tilstedeværelsen af skadegørere.

| 4.11 | Endelig hvad angår offentlig kontrol, bifalder EØSU muligheden i forordningen for økonomisk støtte til EU's referencelaboratorier og til projekter, som skal forbedre disse. |
| --- | --- |

4.11

Endelig hvad angår offentlig kontrol, bifalder EØSU muligheden i forordningen for økonomisk støtte til EU's referencelaboratorier og til projekter, som skal forbedre disse.

5.   Særlige bemærkninger

Kontrolforanstaltninger

| 5.1 | Kommissionens forslag er for generelt, når det gælder fastlæggelse af gebyrernes størrelse eller muligheden for en model med en variabel beløbsstørrelse eller et modulbaseret system (baseret på nationale eller europæiske kriterier) eller bare med et fastbeløb. På operativt plan kan manglen på en ensartet forvaltningskultur med hensyn til opkrævning af gebyrer for tjenesteydelser i EU's forskellige medlemslande i praksis føre til, at der opstår ulige konkurrencevilkår mellem medlemsstaternes, alt afhængigt af om de implementerer gebyrerne eller ej eller gør det på forskellige tidspunkter. |
| --- | --- |

5.1

Kommissionens forslag er for generelt, når det gælder fastlæggelse af gebyrernes størrelse eller muligheden for en model med en variabel beløbsstørrelse eller et modulbaseret system (baseret på nationale eller europæiske kriterier) eller bare med et fastbeløb. På operativt plan kan manglen på en ensartet forvaltningskultur med hensyn til opkrævning af gebyrer for tjenesteydelser i EU's forskellige medlemslande i praksis føre til, at der opstår ulige konkurrencevilkår mellem medlemsstaternes, alt afhængigt af om de implementerer gebyrerne eller ej eller gør det på forskellige tidspunkter.

| 5.2 | Kommissionens forslag vedrørende årsagerne til fritagelse for betaling af gebyrer stemmer muligvis ikke overens med mangfoldigheden af industrielle operatører i EU. Der efterlyses derfor en nærmere præcisering eller ligefrem en fastsættelse af forskellige kategorier af nedsatte takster for at undgå uberettiget forskelsbehandling af virksomheder på grund af størrelsen, hvilket ville skævvride det indre marked. |
| --- | --- |

5.2

Kommissionens forslag vedrørende årsagerne til fritagelse for betaling af gebyrer stemmer muligvis ikke overens med mangfoldigheden af industrielle operatører i EU. Der efterlyses derfor en nærmere præcisering eller ligefrem en fastsættelse af forskellige kategorier af nedsatte takster for at undgå uberettiget forskelsbehandling af virksomheder på grund af størrelsen, hvilket ville skævvride det indre marked.

| 5.3 | Der er i forslaget brug for en specificering eller beskrivelse af de opgaver, som det veterinære personale og kontrolpersonalet skal udføre på landbrugsbedrifterne. |
| --- | --- |

5.3

Der er i forslaget brug for en specificering eller beskrivelse af de opgaver, som det veterinære personale og kontrolpersonalet skal udføre på landbrugsbedrifterne.

Udgifter

| 5.4 | Forordningens forslag om at reducere antallet af afgørelser, som Kommissionen skal vedtage, som f.eks. i forbindelse med refusion af støtte, er ikke tilstrækkeligt klart, eftersom teksten ikke nævner hvilket organ, der vil varetage denne opgave. |
| --- | --- |

5.4

Forordningens forslag om at reducere antallet af afgørelser, som Kommissionen skal vedtage, som f.eks. i forbindelse med refusion af støtte, er ikke tilstrækkeligt klart, eftersom teksten ikke nævner hvilket organ, der vil varetage denne opgave.

| 5.5 | Kommissionens forslag fastsætter, at EU bør yde økonomisk støtte til hasteforanstaltninger i forbindelse med frembrud og udvikling af visse dyresygdomme eller zoonose, men forslaget fastlægger ikke de specifikke finansielle foranstaltninger. |
| --- | --- |

5.5

Kommissionens forslag fastsætter, at EU bør yde økonomisk støtte til hasteforanstaltninger i forbindelse med frembrud og udvikling af visse dyresygdomme eller zoonose, men forslaget fastlægger ikke de specifikke finansielle foranstaltninger.

| 5.6 | Med hensyn til beredskabsforanstaltninger til sikring af plantesundheden er det vigtigt, at der i Kommissionens forslag overvejes muligheden for, at EU kan yde støtte til oprettelse og forvaltning af undersøgelsesprogrammer, der skal påvise tilstedeværelsen af skadegørere, og til plantesundhedsforanstaltninger til støtte for tredjelande. Der skal være adgang til disse foranstaltninger i hele EU for alle interesserede brugere. |
| --- | --- |

5.6

Med hensyn til beredskabsforanstaltninger til sikring af plantesundheden er det vigtigt, at der i Kommissionens forslag overvejes muligheden for, at EU kan yde støtte til oprettelse og forvaltning af undersøgelsesprogrammer, der skal påvise tilstedeværelsen af skadegørere, og til plantesundhedsforanstaltninger til støtte for tredjelande. Der skal være adgang til disse foranstaltninger i hele EU for alle interesserede brugere.

| 5.7 | Hvad angår forbedringen af uddannelsen af de offentlige tjenestemænd i medlemsstaterne bifalder EØSU Kommissionens intentioner, men finder det afgørende først at harmonisere bestemmelserne vedrørende denne forordnings anvendelsesområde, således at kontrolsystemerne kan fungere bedre i praksis. |
| --- | --- |

5.7

Hvad angår forbedringen af uddannelsen af de offentlige tjenestemænd i medlemsstaterne bifalder EØSU Kommissionens intentioner, men finder det afgørende først at harmonisere bestemmelserne vedrørende denne forordnings anvendelsesområde, således at kontrolsystemerne kan fungere bedre i praksis.

| 5.8 | Hvad angår de tredjelande, der står for en væsentlig del af forsyningen af råvarer og forarbejdede produkter til EU, som anvendes af virksomhederne i fødevarekæden, mener EØSU endelig, at forslaget bør overveje muligheden for at harmonisere lovgivningen om plantesundhed og dyresundhed med disse lande. |
| --- | --- |

5.8

Hvad angår de tredjelande, der står for en væsentlig del af forsyningen af råvarer og forarbejdede produkter til EU, som anvendes af virksomhederne i fødevarekæden, mener EØSU endelig, at forslaget bør overveje muligheden for at harmonisere lovgivningen om plantesundhed og dyresundhed med disse lande.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

Henri MALOSSE

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/170 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/170

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overvågning, rapportering og verifikation af CO2-emissioner fra søtransport og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013«

COM(2013) 480 final — 2013/0224 (COD)

2014/C 67/35

Ordfører: Stefan BACK

Rådet og Europa-Parlamentet besluttede henholdsvis den 16. juli 2013 og den 4. juli 2013 under henvisning til artikel 192, stk. 1, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overvågning, rapportering og verifikation af CO2-emissioner fra søtransport og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013"

COM(2013) 480 final — 2013/0224 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som vedtog sin udtalelse den 1. oktober 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober 2013, følgende udtalelse med 134 stemmer for, 1 imod og 9 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU bifalder forslaget til en forordning om et system til overvågning, rapportering og verifikation (MRV-systemet) af CO2-emissioner fra søtransport i EU (forslaget) som et første skridt mod gennemførelsen af foranstaltningerne til reduktion af CO2-emissioner fra skibsfart, som fastlagt i hvidbogen om transportpolitik fra 2011 (1). |
| --- | --- |

1.1

EØSU bifalder forslaget til en forordning om et system til overvågning, rapportering og verifikation (MRV-systemet) af CO2-emissioner fra søtransport i EU (forslaget) som et første skridt mod gennemførelsen af foranstaltningerne til reduktion af CO2-emissioner fra skibsfart, som fastlagt i hvidbogen om transportpolitik fra 2011 (1).

| 1.2 | EØSU værdsætter MRV-systemet som et første trin i en trinvis tilgang til indgåelsen af en IMO-aftale (Den Internationale Søfartsorganisation) om obligatoriske foranstaltninger til reduktion af CO2-emissionerne fra skibsfart og ser positivt på de energieffektiviseringer og emissionsreduktioner, der forventes at blive resultatet af aftalens gennemførelse (2). |
| --- | --- |

1.2

EØSU værdsætter MRV-systemet som et første trin i en trinvis tilgang til indgåelsen af en IMO-aftale (Den Internationale Søfartsorganisation) om obligatoriske foranstaltninger til reduktion af CO2-emissionerne fra skibsfart og ser positivt på de energieffektiviseringer og emissionsreduktioner, der forventes at blive resultatet af aftalens gennemførelse (2).

| 1.3 | Forslaget er ikke i sig selv tilstrækkeligt til at realisere disse mål, men EØSU værdsætter ikke desto mindre, at det går så langt, som det synes fornuftigt med hensyn til foranstaltninger, der kan iværksættes på nationalt eller regionalt niveau set i forhold til tredjelande. EØSU anser forslaget for at være velafbalanceret i den henseende. |
| --- | --- |

1.3

Forslaget er ikke i sig selv tilstrækkeligt til at realisere disse mål, men EØSU værdsætter ikke desto mindre, at det går så langt, som det synes fornuftigt med hensyn til foranstaltninger, der kan iværksættes på nationalt eller regionalt niveau set i forhold til tredjelande. EØSU anser forslaget for at være velafbalanceret i den henseende.

| 1.4 | EØSU bifalder, at forholdet mellem forslagets costbenefitvirkninger er positivt for de involverede skibsoperatører. EØSU forventer, at Kommissionen overvåger resultaterne af forslagets gennemførelse på dette punkt og iværksætter passende initiativer, hvis f.eks. de anslåede omkostninger og fordele viser sig at have negative konsekvenser for konkurrenceevnen. |
| --- | --- |

1.4

EØSU bifalder, at forholdet mellem forslagets costbenefitvirkninger er positivt for de involverede skibsoperatører. EØSU forventer, at Kommissionen overvåger resultaterne af forslagets gennemførelse på dette punkt og iværksætter passende initiativer, hvis f.eks. de anslåede omkostninger og fordele viser sig at have negative konsekvenser for konkurrenceevnen.

| 1.5 | EØSU stiller spørgsmålstegn ved behovet for og merværdien ved, at andre driftsoplysninger end brændstofforbrug og emissioner ifølge forslaget skal overvåges og rapporteres, som fastlagt i artikel 9, litra d) - g), artikel 10 litra g) - j) og bilag II, navnlig fordi søfartssektoren betragter en del af disse oplysninger som kommercielt følsomme, og der lader til at være forskellige opfattelser af nytteværdien ved, at disse oplysninger er tilgængelige i sammenfattet form. |
| --- | --- |

1.5

EØSU stiller spørgsmålstegn ved behovet for og merværdien ved, at andre driftsoplysninger end brændstofforbrug og emissioner ifølge forslaget skal overvåges og rapporteres, som fastlagt i artikel 9, litra d) - g), artikel 10 litra g) - j) og bilag II, navnlig fordi søfartssektoren betragter en del af disse oplysninger som kommercielt følsomme, og der lader til at være forskellige opfattelser af nytteværdien ved, at disse oplysninger er tilgængelige i sammenfattet form.

| 1.6 | EØSU gør opmærksom på Kommissionens Blue Belt-initiativ til lettelse af de administrative byrder for nærskibsfart og har den holdning, at denne strategi også bør anvendes i forbindelse med dette forslag (3). |
| --- | --- |

1.6

EØSU gør opmærksom på Kommissionens Blue Belt-initiativ til lettelse af de administrative byrder for nærskibsfart og har den holdning, at denne strategi også bør anvendes i forbindelse med dette forslag (3).

| 1.7 | EØSU bemærker, at der er et behov for yderligere foranstaltninger til opfyldelse af de mål, der er opstillet i hvidbogen, og mener, at det er utroligt vigtigt, at sådanne foranstaltninger træffes i IMO-regi med henblik på at undgå konflikter med tredjelande og/eller negative konkurrencemæssige følgevirkninger for søfartssektoren i EU. |
| --- | --- |

1.7

EØSU bemærker, at der er et behov for yderligere foranstaltninger til opfyldelse af de mål, der er opstillet i hvidbogen, og mener, at det er utroligt vigtigt, at sådanne foranstaltninger træffes i IMO-regi med henblik på at undgå konflikter med tredjelande og/eller negative konkurrencemæssige følgevirkninger for søfartssektoren i EU.

2.   Indledning

| 2.1 | Den internationale søtransport står i dag for 3 % af de globale drivhusgasemissioner og 4 % af EU's drivhusgasemissioner. Prognoser forudser en global andel på 5 % frem mod 2050 og en betydelig stigning på EU-niveau, hvor tallene varierer mellem 51 og 86 % alt afhængigt af det valgte referenceår (henholdsvis 2005 og 1990) (4). |
| --- | --- |

2.1

Den internationale søtransport står i dag for 3 % af de globale drivhusgasemissioner og 4 % af EU's drivhusgasemissioner. Prognoser forudser en global andel på 5 % frem mod 2050 og en betydelig stigning på EU-niveau, hvor tallene varierer mellem 51 og 86 % alt afhængigt af det valgte referenceår (henholdsvis 2005 og 1990) (4).

| 2.2 | EU's energi- og klimapakke fra 2008, Europa 2020-strategien (5) og hvidbogen om transportpolitik fra 2011 indeholder alle ambitiøse mål for reduktionen af drivhusgasemissioner. Det overordnede EU-mål er en 20 %'s reduktion set i forhold til 1990-niveauet, der øges til 30 % i tilfælde af en global aftale (6). Hvad angår international skibsfart opstiller hvidbogen om transportpolitik et reduktionsmål på 40 % i 2050 set i forhold til 2005-niveauet. |
| --- | --- |

2.2

EU's energi- og klimapakke fra 2008, Europa 2020-strategien (5) og hvidbogen om transportpolitik fra 2011 indeholder alle ambitiøse mål for reduktionen af drivhusgasemissioner. Det overordnede EU-mål er en 20 %'s reduktion set i forhold til 1990-niveauet, der øges til 30 % i tilfælde af en global aftale (6). Hvad angår international skibsfart opstiller hvidbogen om transportpolitik et reduktionsmål på 40 % i 2050 set i forhold til 2005-niveauet.

| 2.3 | Skibsfarten pålægges imidlertid ingen juridiske forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne med undtagelse af IMO's svovlregulering, der blev omsat til EU-lovgivning ved direktiv 2012/33/EU. Den internationale søtransport er den eneste transportsektor, der ikke er omfattet af EU's forpligtelse til at reducere CO2-emissionerne. |
| --- | --- |

2.3

Skibsfarten pålægges imidlertid ingen juridiske forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne med undtagelse af IMO's svovlregulering, der blev omsat til EU-lovgivning ved direktiv 2012/33/EU. Den internationale søtransport er den eneste transportsektor, der ikke er omfattet af EU's forpligtelse til at reducere CO2-emissionerne.

| 2.4 | Ikke desto mindre har både Det Europæiske Råd og Europa-Parlamentet erklæret, at alle sektorer bør bidrage til reduktionen af emissioner. |
| --- | --- |

2.4

Ikke desto mindre har både Det Europæiske Råd og Europa-Parlamentet erklæret, at alle sektorer bør bidrage til reduktionen af emissioner.

| 2.5 | Inden for transportsektoren er der opstillet mål for den civile luftfart, der er blevet inkluderet i EU's emissionshandelsordning (ETS), og som også gælder for flyvninger til og fra EU-lufthavne. Gennemførelsen af denne foranstaltning er dog blevet midlertidigt udskudt, hvad angår ikke-EU-flyvninger, for at bane vejen for en global aftale i ICAO (7). |
| --- | --- |

2.5

Inden for transportsektoren er der opstillet mål for den civile luftfart, der er blevet inkluderet i EU's emissionshandelsordning (ETS), og som også gælder for flyvninger til og fra EU-lufthavne. Gennemførelsen af denne foranstaltning er dog blevet midlertidigt udskudt, hvad angår ikke-EU-flyvninger, for at bane vejen for en global aftale i ICAO (7).

| 2.6 | For søtransportens vedkommende er der ikke opstillet forpligtende mål på EU-niveau, idet det blev anset for mere hensigtsmæssigt at afvente globalt koordinerede foranstaltninger i IMO. |
| --- | --- |

2.6

For søtransportens vedkommende er der ikke opstillet forpligtende mål på EU-niveau, idet det blev anset for mere hensigtsmæssigt at afvente globalt koordinerede foranstaltninger i IMO.

| 2.7 | Ifølge en erklæring fra Rådet og Europa-Parlamentet fra 2009 skulle Kommissionen imidlertid, hvis hverken EU eller medlemsstaterne havde godkendt en international aftale i IMO senest den 31. december 2011, forelægge forslag om medtagelse af emissionerne fra international søfart i Fællesskabets reduktionsforpligtelse. Forslagene skulle træde i kraft i 2013 og være udformet på en måde, der begrænser eventuelle negative følger for Fællesskabets konkurrenceevne mest muligt (8). Disse erklæringer blev fulgt op af en erklæring fra Kommissionen i oktober 2012. |
| --- | --- |

2.7

Ifølge en erklæring fra Rådet og Europa-Parlamentet fra 2009 skulle Kommissionen imidlertid, hvis hverken EU eller medlemsstaterne havde godkendt en international aftale i IMO senest den 31. december 2011, forelægge forslag om medtagelse af emissionerne fra international søfart i Fællesskabets reduktionsforpligtelse. Forslagene skulle træde i kraft i 2013 og være udformet på en måde, der begrænser eventuelle negative følger for Fællesskabets konkurrenceevne mest muligt (8). Disse erklæringer blev fulgt op af en erklæring fra Kommissionen i oktober 2012.

| 2.8 | Mens IMO ikke har leveret en international aftale som svar på erklæringen fra 2009, er der truffet beslutninger møntet på at forbedre nye skibes energieffektivitet, og der er fremsat yderligere forslag til forbedring af energieffektiviteten, hvor overvågning, rapportering og kontrol af emissioner kunne være et første skridt. På den baggrund vurderer Kommissionen, at det igangværende arbejde i IMO kunne resultere i beslutninger om markedsbaserede foranstaltninger til emissionsreduktion. Tilsagnet om at handle på regionalt EU-niveau bør derfor gennemføres på en måde, der støtter det videre arbejde i IMO. Kommissionen har givet udtryk for, at den klart foretrækker en global strategi i IMO-regi, og den vil fortsat handle i tråd hermed på trods af de langsomme fremskridt i IMO's indsats på dette område. Kommissionen vil løbende overvåge fremskridtene og overveje alle fremtidige tiltag på baggrund af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og aktiviteterne i IMO. |
| --- | --- |

2.8

Mens IMO ikke har leveret en international aftale som svar på erklæringen fra 2009, er der truffet beslutninger møntet på at forbedre nye skibes energieffektivitet, og der er fremsat yderligere forslag til forbedring af energieffektiviteten, hvor overvågning, rapportering og kontrol af emissioner kunne være et første skridt. På den baggrund vurderer Kommissionen, at det igangværende arbejde i IMO kunne resultere i beslutninger om markedsbaserede foranstaltninger til emissionsreduktion. Tilsagnet om at handle på regionalt EU-niveau bør derfor gennemføres på en måde, der støtter det videre arbejde i IMO. Kommissionen har givet udtryk for, at den klart foretrækker en global strategi i IMO-regi, og den vil fortsat handle i tråd hermed på trods af de langsomme fremskridt i IMO's indsats på dette område. Kommissionen vil løbende overvåge fremskridtene og overveje alle fremtidige tiltag på baggrund af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og aktiviteterne i IMO.

| 2.9 | Introduktionen af et system til overvågning, rapportering og verifikation af emissioner (MRV) bør udgøre det første skridt i den retning. Dette ville gøre det muligt at overvåge udviklingen og fremme en bedre energieffektivitet på virksomhedsniveau, hvilket kunne reducere omkostningerne i et omfang, der overstiger udgifterne til driften af MRV-systemet. Der kan bygges på erfaringer fra eksisterede systemer på virksomhedsniveau. I samarbejde med IMO bør der indføres et regionalt MRV-system i EU, som kunne tilpasses eventuelle fremtidige IMO-foranstaltninger, der peger i samme retning. Dette kunne ligeledes være et første trin i en trinvis tilgang til at medtage emissioner fra søtransport i forpligtelser til at reducere drivhusgasemissioner på EU- eller internationalt niveau ved hjælp af energieffektivitetskrav og/eller markedsbaserede foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.9

Introduktionen af et system til overvågning, rapportering og verifikation af emissioner (MRV) bør udgøre det første skridt i den retning. Dette ville gøre det muligt at overvåge udviklingen og fremme en bedre energieffektivitet på virksomhedsniveau, hvilket kunne reducere omkostningerne i et omfang, der overstiger udgifterne til driften af MRV-systemet. Der kan bygges på erfaringer fra eksisterede systemer på virksomhedsniveau. I samarbejde med IMO bør der indføres et regionalt MRV-system i EU, som kunne tilpasses eventuelle fremtidige IMO-foranstaltninger, der peger i samme retning. Dette kunne ligeledes være et første trin i en trinvis tilgang til at medtage emissioner fra søtransport i forpligtelser til at reducere drivhusgasemissioner på EU- eller internationalt niveau ved hjælp af energieffektivitetskrav og/eller markedsbaserede foranstaltninger.

3.   Kommissionens forslag

| 3.1 | Kommissionen har stillet forslag om en forordning, der skaber en ramme for et MRV-system for CO2-emissioner fra skibe over 5 000 bruttotons. Systemet omfatter al sejlads i og mellem EU-havne og mellem en EU-havn og den første bestemmelseshavn uden for EU eller den sidste afgangshavn uden for EU. Det gælder for alle skibe, uanset deres flag, med undtagelse af krigsskibe, statsejede skibe og lystfartøjer. Det vurderes i forslaget, at tonnagetærsklen vil udelukke ca. 40 % af flåden, men kun 10 % af de samlede CO2-emissioner. |
| --- | --- |

3.1

Kommissionen har stillet forslag om en forordning, der skaber en ramme for et MRV-system for CO2-emissioner fra skibe over 5 000 bruttotons. Systemet omfatter al sejlads i og mellem EU-havne og mellem en EU-havn og den første bestemmelseshavn uden for EU eller den sidste afgangshavn uden for EU. Det gælder for alle skibe, uanset deres flag, med undtagelse af krigsskibe, statsejede skibe og lystfartøjer. Det vurderes i forslaget, at tonnagetærsklen vil udelukke ca. 40 % af flåden, men kun 10 % af de samlede CO2-emissioner.

| 3.2 | Af de årsager, der er nævnt under punkt 2 oven for, skal systemet realiseres i et tæt samarbejde med IMO og andre internationale organisationer, og det vil blive muligt at tilpasse det i tråd med eventuelle fremtidige IMO-modeller. |
| --- | --- |

3.2

Af de årsager, der er nævnt under punkt 2 oven for, skal systemet realiseres i et tæt samarbejde med IMO og andre internationale organisationer, og det vil blive muligt at tilpasse det i tråd med eventuelle fremtidige IMO-modeller.

| 3.3 | Det MRV-system, som Kommissionen foreslår, skaber en ramme, der sikrer, at skibsejere/operatører indsamler relevante data for hvert skib og hver sejlads, der er omfattet af forordningen, herunder sejlads i havne. Der vil ligeledes blive aflagt årlige rapporter. Rapporteringen vil blive godkendt af akkrediterede verifikatorer, og godkendte årsrapporter vil blive forelagt Kommissionen og flagstaten. De årlige rapporter offentliggøres, og overensstemmelsesdokumenter, udstedt af verifikatorerne, skal opbevares om bord på skibe, der indgår i systemet. Overensstemmelseskontrollen gennemføres ved hjælp af kontrolmekanismer i flagstaten og havnestaten. Manglende opfyldelse af kravene vil resultere i sanktioner, i visse tilfælde en bortvisning af skibet, dvs. skibet får forbud mod at anløbe EU-havne, indtil kravene er opfyldt. |
| --- | --- |

3.3

Det MRV-system, som Kommissionen foreslår, skaber en ramme, der sikrer, at skibsejere/operatører indsamler relevante data for hvert skib og hver sejlads, der er omfattet af forordningen, herunder sejlads i havne. Der vil ligeledes blive aflagt årlige rapporter. Rapporteringen vil blive godkendt af akkrediterede verifikatorer, og godkendte årsrapporter vil blive forelagt Kommissionen og flagstaten. De årlige rapporter offentliggøres, og overensstemmelsesdokumenter, udstedt af verifikatorerne, skal opbevares om bord på skibe, der indgår i systemet. Overensstemmelseskontrollen gennemføres ved hjælp af kontrolmekanismer i flagstaten og havnestaten. Manglende opfyldelse af kravene vil resultere i sanktioner, i visse tilfælde en bortvisning af skibet, dvs. skibet får forbud mod at anløbe EU-havne, indtil kravene er opfyldt.

4.   Generelle bemærkninger

| 4.1 | EØSU noterer sig, at de strategiske mål med forslaget er ambitiøse og rækker langt videre end forslagets indhold, idet der gøres et forsøg på at etablere et faktuelt grundlag for videre forhandlinger og yderligere fremskridt, der kan udmønte sig i foranstaltninger, som vil betyde en markant reduktion i CO2-emissionerne fra søtransport. EØSU hilser disse strategiske mål velkommen og er positiv over for Kommissionens strategi, som er at få CO2-emissionerne og udviklingen under kontrol på en gennemsigtig og troværdig måde ved hjælp af det rapporterings- og verifikationssystem, som foreslås oprettet under forordningen. Det er endvidere enig i, at dette videngrundlag kan medvirke til at fremme det igangværende arbejde i IMO, således at man kan nå til enighed om en aftale om obligatoriske foranstaltninger til reduktion af CO2-emissionerne fra søtransport. I denne sammenhæng henviser EØSU i øvrigt til sin udtalelse (9) om forslag til forordning om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer på nationalt plan og EU-plan og om ophævelse af beslutning nr. 280/2004/EF senere vedtaget som forordning 525/2013. |
| --- | --- |

4.1

EØSU noterer sig, at de strategiske mål med forslaget er ambitiøse og rækker langt videre end forslagets indhold, idet der gøres et forsøg på at etablere et faktuelt grundlag for videre forhandlinger og yderligere fremskridt, der kan udmønte sig i foranstaltninger, som vil betyde en markant reduktion i CO2-emissionerne fra søtransport. EØSU hilser disse strategiske mål velkommen og er positiv over for Kommissionens strategi, som er at få CO2-emissionerne og udviklingen under kontrol på en gennemsigtig og troværdig måde ved hjælp af det rapporterings- og verifikationssystem, som foreslås oprettet under forordningen. Det er endvidere enig i, at dette videngrundlag kan medvirke til at fremme det igangværende arbejde i IMO, således at man kan nå til enighed om en aftale om obligatoriske foranstaltninger til reduktion af CO2-emissionerne fra søtransport. I denne sammenhæng henviser EØSU i øvrigt til sin udtalelse (9) om forslag til forordning om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer på nationalt plan og EU-plan og om ophævelse af beslutning nr. 280/2004/EF senere vedtaget som forordning 525/2013.

| 4.2 | EØSU glæder sig endvidere over, at der i forslaget til dels anlægges en bottom-up tilgang, forstået på den måde at de oplysninger, der skal indsamles i virksomhederne, forventes at tilskynde dem til at forbedre energieffektiviteten, hvilket igen vil få brændstofforbruget og emissionerne pr. transporteret enhed til at falde med 2 % om året. Ifølge den konsekvensanalyse, der ledsager forslaget, vil det også nedbringe de årlige nettoomkostninger med 1,2 mia. euro inden 2030. Heri er tillige medregnet omkostningerne til indførelse af MRV-systemet, som i vid udstrækning skal afholdes af søfartssektoren. |
| --- | --- |

4.2

EØSU glæder sig endvidere over, at der i forslaget til dels anlægges en bottom-up tilgang, forstået på den måde at de oplysninger, der skal indsamles i virksomhederne, forventes at tilskynde dem til at forbedre energieffektiviteten, hvilket igen vil få brændstofforbruget og emissionerne pr. transporteret enhed til at falde med 2 % om året. Ifølge den konsekvensanalyse, der ledsager forslaget, vil det også nedbringe de årlige nettoomkostninger med 1,2 mia. euro inden 2030. Heri er tillige medregnet omkostningerne til indførelse af MRV-systemet, som i vid udstrækning skal afholdes af søfartssektoren.

| 4.3 | EØSU understreger imidlertid, at det er vigtigt hele tiden at holde øje med, om forslagets vurdering af costbenefitvirkningerne for søfartssektoren og samfundet er nøjagtig. Det opfordrer endvidere Kommissionen til straks at fremsætte forslag til korrigerende foranstaltninger, hvis det viser sig, at de krav, søfartsindustrien pålægges i medfør af det fremtidige MRV-system, bliver en byrde, som får negative virkninger for industriens konkurrenceevne. |
| --- | --- |

4.3

EØSU understreger imidlertid, at det er vigtigt hele tiden at holde øje med, om forslagets vurdering af costbenefitvirkningerne for søfartssektoren og samfundet er nøjagtig. Det opfordrer endvidere Kommissionen til straks at fremsætte forslag til korrigerende foranstaltninger, hvis det viser sig, at de krav, søfartsindustrien pålægges i medfør af det fremtidige MRV-system, bliver en byrde, som får negative virkninger for industriens konkurrenceevne.

| 4.4 | EØSU er betænkelig ved forslaget om at udvide overvågnings- og rapporteringsforpligtelserne til også at omfatte kommercielle og operationelle aspekter. EØSU mener, at der kan sættes spørgsmålstegn ved forholdsmæssigheden af denne supplerende oplysningsforpligtelse, som er mere vidtgående end forslagets primære mål, der er at indsamle oplysninger om CO2-emissioner. Søfartssektoren har endvidere rejst tvivl om nytten af en sådan forpligtelse, ligesom oplysningerne kan være kommercielt følsomme. På den baggrund forekommer tilføjelse af yderligere administrative forpligtelser desuden at harmonere dårligt med det ønske om forenkling, som er et af de væsentligste aspekter af Kommissionens Blue Belt-initiativ om at skabe bedre betingelser for søtransporten i EU. I den forbindelse konstaterer EØSU endvidere, at en forpligtelse til at fremlægge denne slags oplysninger især vil være en byrde for nærskibsfarten med dens korte sejladser og mange forskellige destinationer. |
| --- | --- |

4.4

EØSU er betænkelig ved forslaget om at udvide overvågnings- og rapporteringsforpligtelserne til også at omfatte kommercielle og operationelle aspekter. EØSU mener, at der kan sættes spørgsmålstegn ved forholdsmæssigheden af denne supplerende oplysningsforpligtelse, som er mere vidtgående end forslagets primære mål, der er at indsamle oplysninger om CO2-emissioner. Søfartssektoren har endvidere rejst tvivl om nytten af en sådan forpligtelse, ligesom oplysningerne kan være kommercielt følsomme. På den baggrund forekommer tilføjelse af yderligere administrative forpligtelser desuden at harmonere dårligt med det ønske om forenkling, som er et af de væsentligste aspekter af Kommissionens Blue Belt-initiativ om at skabe bedre betingelser for søtransporten i EU. I den forbindelse konstaterer EØSU endvidere, at en forpligtelse til at fremlægge denne slags oplysninger især vil være en byrde for nærskibsfarten med dens korte sejladser og mange forskellige destinationer.

| 4.5 | EØSU er også enig i vurderingen af, at den emissionsreduktion, som forventes af forslaget, stadig er langt fra stor nok til at nå målene for søfartssektoren som fastlagt i hvidbogen om transportpolitikken fra 2011. Der er et presserende behov for yderligere og mere effektive foranstaltninger. |
| --- | --- |

4.5

EØSU er også enig i vurderingen af, at den emissionsreduktion, som forventes af forslaget, stadig er langt fra stor nok til at nå målene for søfartssektoren som fastlagt i hvidbogen om transportpolitikken fra 2011. Der er et presserende behov for yderligere og mere effektive foranstaltninger.

| 4.6 | EØSU gør opmærksom på sine tidligere udtalelser (10) om søtransportpolitikken og miljøkrav, hvori EØSU konstant har fastholdt en linje, der hilser initiativer, der forbedrer miljøet, velkommen, men samtidig gjort gældende, at foranstaltninger af den art på grund af søtransportens globale karakter bør træffes på globalt niveau i IMO. |
| --- | --- |

4.6

EØSU gør opmærksom på sine tidligere udtalelser (10) om søtransportpolitikken og miljøkrav, hvori EØSU konstant har fastholdt en linje, der hilser initiativer, der forbedrer miljøet, velkommen, men samtidig gjort gældende, at foranstaltninger af den art på grund af søtransportens globale karakter bør træffes på globalt niveau i IMO.

| 4.7 | EØSU gør her opmærksom på, at forslaget også vil gælde for skibe, der sejler under tredjelandes flag. Det skaber ikke problemer for transporten mellem EU-lande, men der kan opstå problemer ved transport mellem havne i og uden for EU. Dette opfatter EØSU mere som et praktisk eller politisk problem end et juridisk problem på grund af den mulige risiko for gengældelse eller komplikationer, der følger af, at der findes flere parallelle systemer. EØSU håber, at det planlagte system bliver så attraktivt for dem, der skal være omfattet af det, at der modsat emissionshandelsordningen inden for den civile luftfart ikke opstår problemer i forhold til operatører fra tredjelande. |
| --- | --- |

4.7

EØSU gør her opmærksom på, at forslaget også vil gælde for skibe, der sejler under tredjelandes flag. Det skaber ikke problemer for transporten mellem EU-lande, men der kan opstå problemer ved transport mellem havne i og uden for EU. Dette opfatter EØSU mere som et praktisk eller politisk problem end et juridisk problem på grund af den mulige risiko for gengældelse eller komplikationer, der følger af, at der findes flere parallelle systemer. EØSU håber, at det planlagte system bliver så attraktivt for dem, der skal være omfattet af det, at der modsat emissionshandelsordningen inden for den civile luftfart ikke opstår problemer i forhold til operatører fra tredjelande.

| 4.8 | EØSU deler den opfattelse, at obligatoriske foranstaltninger til reduktion af CO2-emissionerne, som er mere vidtgående end forslaget, skal aftales inden for rammerne af IMO, så der skabes så gode forudsætninger som muligt, for at de bliver en succes. Desuden mener det, at der er større sandsynlighed for, at regional EU-lovgivning vil støde på forskellige vanskeligheder i forbindelse med gennemførelsen, navnlig i forhold til tredjelande. |
| --- | --- |

4.8

EØSU deler den opfattelse, at obligatoriske foranstaltninger til reduktion af CO2-emissionerne, som er mere vidtgående end forslaget, skal aftales inden for rammerne af IMO, så der skabes så gode forudsætninger som muligt, for at de bliver en succes. Desuden mener det, at der er større sandsynlighed for, at regional EU-lovgivning vil støde på forskellige vanskeligheder i forbindelse med gennemførelsen, navnlig i forhold til tredjelande.

| 4.9 | EØSU konstaterer, at konsekvensanalysen knyttet til forslaget konkluderer, at markedsbaserede foranstaltninger er mest effektive til at få nedbragt CO2-emissionerne til et niveau, hvor det bliver muligt at nå målene for emissioner fra søtransport i hvidbogen om transportpolitikken fra 2011. |
| --- | --- |

4.9

EØSU konstaterer, at konsekvensanalysen knyttet til forslaget konkluderer, at markedsbaserede foranstaltninger er mest effektive til at få nedbragt CO2-emissionerne til et niveau, hvor det bliver muligt at nå målene for emissioner fra søtransport i hvidbogen om transportpolitikken fra 2011.

| 4.10 | EØSU gør desuden opmærksom på risikoen for, at regionale obligatoriske foranstaltninger, og især markedsbaserede foranstaltninger, til reduktion af emissionerne vil indvirke negativt på den europæiske søfartssektors konkurrenceevne. |
| --- | --- |

4.10

EØSU gør desuden opmærksom på risikoen for, at regionale obligatoriske foranstaltninger, og især markedsbaserede foranstaltninger, til reduktion af emissionerne vil indvirke negativt på den europæiske søfartssektors konkurrenceevne.

| 4.11 | EØSU bifalder derfor, at Kommissionen i forslaget forpligtes til at underrette IMO og andre relevante internationale organisationer om gennemførelsen af EU's MRV-system for CO2-emissioner fra søtransporten og viser vilje til at tilpasse EU's system til et eventuelt fremtidigt MRV-system, man når til enighed om i IMO. |
| --- | --- |

4.11

EØSU bifalder derfor, at Kommissionen i forslaget forpligtes til at underrette IMO og andre relevante internationale organisationer om gennemførelsen af EU's MRV-system for CO2-emissioner fra søtransporten og viser vilje til at tilpasse EU's system til et eventuelt fremtidigt MRV-system, man når til enighed om i IMO.

| 4.12 | EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til inden for rammerne af IMO fortsat at presse på for hurtige beslutninger om passende, helst markedsbaserede foranstaltninger til reduktion af CO2-emissionerne fra søtransporten. |
| --- | --- |

4.12

EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til inden for rammerne af IMO fortsat at presse på for hurtige beslutninger om passende, helst markedsbaserede foranstaltninger til reduktion af CO2-emissionerne fra søtransporten.

| 4.13 | EØSU konstaterer, at Kommissionen finder det meget vigtigt, at der findes en løsning i IMO, men samtidig ikke udelukker regionale foranstaltninger i EU, hvis det nuværende arbejde i IMO ikke medfører resultater. EØSU bifalder, at der ikke synes at være fastsat en tidshorisont for disse regionale foranstaltninger, og advarer mod at iværksætte foranstaltninger, som har lille virkning med hensyn til at nedbringe emissionerne, men kan have store omkostninger i form af nedsat konkurrenceevne eller problemer i forhold til tredjelande, hvis foranstaltningerne gælder for skibe, der sejler under disse landes flag i ikke-EU-farvande. |
| --- | --- |

4.13

EØSU konstaterer, at Kommissionen finder det meget vigtigt, at der findes en løsning i IMO, men samtidig ikke udelukker regionale foranstaltninger i EU, hvis det nuværende arbejde i IMO ikke medfører resultater. EØSU bifalder, at der ikke synes at være fastsat en tidshorisont for disse regionale foranstaltninger, og advarer mod at iværksætte foranstaltninger, som har lille virkning med hensyn til at nedbringe emissionerne, men kan have store omkostninger i form af nedsat konkurrenceevne eller problemer i forhold til tredjelande, hvis foranstaltningerne gælder for skibe, der sejler under disse landes flag i ikke-EU-farvande.

| 4.14 | EØSU bifalder også, at der skabes en forbindelse mellem MRV-systemet for sektoren og det generelle system for overvågning af drivhusgasser etableret med forordning 525/2013 (11). |
| --- | --- |

4.14

EØSU bifalder også, at der skabes en forbindelse mellem MRV-systemet for sektoren og det generelle system for overvågning af drivhusgasser etableret med forordning 525/2013 (11).

5.   Særlige bemærkninger

| 5.1 | EØSU konstaterer, at som MRV-systemet er udformet, er det skibsejerne eller skibsoperatørerne og de akkrediterede verifikatorer, som pålægges den største byrde i forbindelse med indførelsen af systemet, mens medlemsstaterne, Kommissionen og EMSA primært vil få en tilsynsfunktion og modtage rapporteringerne. Hensigten hermed er at kunne trække på de eksisterende erfaringer i virksomhederne og mindske den administrative byrde for EU-institutionerne. |
| --- | --- |

5.1

EØSU konstaterer, at som MRV-systemet er udformet, er det skibsejerne eller skibsoperatørerne og de akkrediterede verifikatorer, som pålægges den største byrde i forbindelse med indførelsen af systemet, mens medlemsstaterne, Kommissionen og EMSA primært vil få en tilsynsfunktion og modtage rapporteringerne. Hensigten hermed er at kunne trække på de eksisterende erfaringer i virksomhederne og mindske den administrative byrde for EU-institutionerne.

| 5.2 | EØSU mener, at kvaliteten af emissionsrapporteringerne ville blive forbedret, hvis der inkluderes nærmere relevante oplysninger om f.eks. skibets isklasse og relevante sejladsbetingelserne, f.eks. vintersejlads. |
| --- | --- |

5.2

EØSU mener, at kvaliteten af emissionsrapporteringerne ville blive forbedret, hvis der inkluderes nærmere relevante oplysninger om f.eks. skibets isklasse og relevante sejladsbetingelserne, f.eks. vintersejlads.

| 5.3 | EØSU er af den opfattelse, at visse aspekter af det foreslåede MRV-system er unødigt komplekse og ressourcekrævende. For eksempel er det svært at forstå, hvorfor der skal udarbejdes en formel verifikationsrapport om de årlige rapporter, når der udstedes et overensstemmelsesdokument for de godkendte årlige rapporter, og hovedindholdet af det dokument også offentliggøres. Et overensstemmelsesdokumentet bør ifølge EØSU være nok, eventuelt kan der udarbejdes en begrundet verifikationsrapport, i de tilfælde hvor overensstemmelsesdokumentet afvises. |
| --- | --- |

5.3

EØSU er af den opfattelse, at visse aspekter af det foreslåede MRV-system er unødigt komplekse og ressourcekrævende. For eksempel er det svært at forstå, hvorfor der skal udarbejdes en formel verifikationsrapport om de årlige rapporter, når der udstedes et overensstemmelsesdokument for de godkendte årlige rapporter, og hovedindholdet af det dokument også offentliggøres. Et overensstemmelsesdokumentet bør ifølge EØSU være nok, eventuelt kan der udarbejdes en begrundet verifikationsrapport, i de tilfælde hvor overensstemmelsesdokumentet afvises.

| 5.4 | Der er ingen tvivl om, at det er hensigtsmæssigt også at fremsende rapporteringerne i medfør af forslaget til de kommissionsorganer, der er ansvarlige for gennemførelsen af forordning 525/2013 om overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner. Derimod er det vanskeligere at forstå, hvorfor medlemsstaterne skal indsende særskilte rapporter til Kommissionen tilpasset bestemmelserne i denne forordning, da al relevant information kunne samles i én rapport, som så kunne fremsendes til alle berørte parter. |
| --- | --- |

5.4

Der er ingen tvivl om, at det er hensigtsmæssigt også at fremsende rapporteringerne i medfør af forslaget til de kommissionsorganer, der er ansvarlige for gennemførelsen af forordning 525/2013 om overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner. Derimod er det vanskeligere at forstå, hvorfor medlemsstaterne skal indsende særskilte rapporter til Kommissionen tilpasset bestemmelserne i denne forordning, da al relevant information kunne samles i én rapport, som så kunne fremsendes til alle berørte parter.

| 5.5 | EØSU sætter også spørgsmålstegn ved, om rækkevidden af den sanktion i form af bortvisning, der følger af forslagets artikel 20, stk. 3, er rimelig, da det tilsyneladende hindrer skibene i at anløbe nogen som helst havn i EU og således også havne i flagstaten. Det må være rimeligt med bestemmelser om en nødhavn for at give skibene mulighed for at løse problemer med opfyldelse af krav. |
| --- | --- |

5.5

EØSU sætter også spørgsmålstegn ved, om rækkevidden af den sanktion i form af bortvisning, der følger af forslagets artikel 20, stk. 3, er rimelig, da det tilsyneladende hindrer skibene i at anløbe nogen som helst havn i EU og således også havne i flagstaten. Det må være rimeligt med bestemmelser om en nødhavn for at give skibene mulighed for at løse problemer med opfyldelse af krav.

| 5.6 | EØSU mener, at gennemførelsesfristerne er unødigt lange, og at det må være muligt at afkorte dem med ca. 1 år. Det er således meningen, at forslaget skal træde i kraft pr. 1. juli 2015, mens overvågningsplanerne først skal indsendes til Kommissionen senest den 30. august 2017 og selve overvågningen starte den 1. januar 2018. Det er ensbetydende med en overgangsperiode på ca. 2,5 år, hvilket ifølge EØSU er temmelig lang tid, da der også skal vedtages en række delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter. |
| --- | --- |

5.6

EØSU mener, at gennemførelsesfristerne er unødigt lange, og at det må være muligt at afkorte dem med ca. 1 år. Det er således meningen, at forslaget skal træde i kraft pr. 1. juli 2015, mens overvågningsplanerne først skal indsendes til Kommissionen senest den 30. august 2017 og selve overvågningen starte den 1. januar 2018. Det er ensbetydende med en overgangsperiode på ca. 2,5 år, hvilket ifølge EØSU er temmelig lang tid, da der også skal vedtages en række delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter.

| 5.7 | Endvidere mener EØSU, at det planlagte forum for bæredygtig europæisk skibsfart kunne være et godt kontaktpunkt for en række spørgsmål om gennemførelsen. |
| --- | --- |

5.7

Endvidere mener EØSU, at det planlagte forum for bæredygtig europæisk skibsfart kunne være et godt kontaktpunkt for en række spørgsmål om gennemførelsen.

| 5.8 | EØSU har også nogle bemærkninger af teknisk karakter til forslaget. I artikel 14, stk. 1, omtales både "selskab" og "operatør", men ifølge definitionerne i artikel 3 dækker ordet "selskab" både ejere og operatører. I både artikel 15, stk. 5, og artikel 16, stk. 3, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter vedrørende bl.a. "verifikatorernes akkrediteringsmetoder". EØSU foreslår at fjerne henvisningen til "akkrediteringsmetoder" i artikel 15, stk. 5, som omhandler verifikationsprocedurer, og bibeholde den i artikel 16, som omhandler akkreditering af verifikatorer. |
| --- | --- |

5.8

EØSU har også nogle bemærkninger af teknisk karakter til forslaget. I artikel 14, stk. 1, omtales både "selskab" og "operatør", men ifølge definitionerne i artikel 3 dækker ordet "selskab" både ejere og operatører. I både artikel 15, stk. 5, og artikel 16, stk. 3, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter vedrørende bl.a. "verifikatorernes akkrediteringsmetoder". EØSU foreslår at fjerne henvisningen til "akkrediteringsmetoder" i artikel 15, stk. 5, som omhandler verifikationsprocedurer, og bibeholde den i artikel 16, som omhandler akkreditering af verifikatorer.

| 5.9 | I medfør af artikel 23 tillægges Kommissionen meget omfattende beføjelser til at supplere og ændre bestemmelserne i bilag I og II ved hjælp af delegerede retsakter for at tage hensyn til en række faktorer, herunder videnskabelige beviser, relevante eksisterende data om bord på skibe, internationale regler og internationalt anerkendte standarder, "for at identificere de mest præcise og effektive metoder til overvågning af emissioner og for at præcisere de krævede oplysninger". EØSU mener, at disse beføjelser er langt mere vidtrækkende end tilpasning til den tekniske udvikling og tilsyneladende giver grønt lys for ændringer af f.eks. identifikationen af metoder til overvågning, som er helt centrale for forslaget. Det er derfor EØSU's opfattelse, at beføjelser af denne rækkevidde kan være i modstrid med artikel 290 i EUF-traktaten. Det samme gælder beføjelserne i artikel 15, stk. 3, vedrørende verifikationsprocedurer. |
| --- | --- |

5.9

I medfør af artikel 23 tillægges Kommissionen meget omfattende beføjelser til at supplere og ændre bestemmelserne i bilag I og II ved hjælp af delegerede retsakter for at tage hensyn til en række faktorer, herunder videnskabelige beviser, relevante eksisterende data om bord på skibe, internationale regler og internationalt anerkendte standarder, "for at identificere de mest præcise og effektive metoder til overvågning af emissioner og for at præcisere de krævede oplysninger". EØSU mener, at disse beføjelser er langt mere vidtrækkende end tilpasning til den tekniske udvikling og tilsyneladende giver grønt lys for ændringer af f.eks. identifikationen af metoder til overvågning, som er helt centrale for forslaget. Det er derfor EØSU's opfattelse, at beføjelser af denne rækkevidde kan være i modstrid med artikel 290 i EUF-traktaten. Det samme gælder beføjelserne i artikel 15, stk. 3, vedrørende verifikationsprocedurer.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2011) 144 final, EØSU-udtalelse om En køreplan for et fælles europæisk transportområde,
  EUT C 24 af 28.1.2012, s. 146-153, navnlig punkt 1.2, 3.7, 3.8 og 3.11.

1

En køreplan for et fælles europæisk transportområde,

(2)  COM(2013) 480 final.

2

(3)  COM(2013) 510 final – Blue Belt – et fælles søtransportområde.

3

Blue Belt – et fælles søtransportområde.

(4)  COM(2013) 479.

4

(5)  COM(2010) 2020.

5

(6)  COM(2013) 479.

6

(7)  Direktiv 2008/101/EF og beslutning 377/2013/EU.

7

(8)  Betragtning 2 i beslutning 406/2009/EF og betragtning 3 i direktiv 2009/29/EF.

8

(9)  EØSU's udtalelse om svovlindholdet i skibsbrændstoffer, EUT C 68 af 6.3.2012, s. 70-74.

9

(10)  Svovlindholdet i skibsbrændstoffer, EUT C 68 af 6,3,2012, s. 70-74; Blå vækst – mulighederne for bæredygtig vækst i den maritime økonomi, EUT C 161 af 6,6,2013, s 87-92; EU's søtransportpolitik frem til 2018, EUT C 255 af 22,9,2010, s 103-109; Emissionshandel i luftfartssektoren,
  EUT C 133 af 9.5.2013, s. 30-32; Overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner,
  EUT C 181 af 21.6.2012, s. 169-173; En integreret EU-havpolitik, EUT C 211 af 19.8.2008, s. 31-36; Grønnere søtransport og transport ad indre vandveje,
  EUT C 277 af 17.11.2009, s. 20-24.

10

Svovlindholdet i skibsbrændstoffer

Blå vækst – mulighederne for bæredygtig vækst i den maritime økonomi

EU's søtransportpolitik frem til 2018

Emissionshandel i luftfartssektoren,

Overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner,

En integreret EU-havpolitik

Grønnere søtransport og transport ad indre vandveje,

(11)  Forordning (EU) nr. 525/2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer på nationalt plan og EU-plan og om ophævelse af beslutning nr. 280/2004/EF.

11

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/175 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/175

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En europæisk strategi for mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer«

COM(2013) 298 final

2014/C 67/36

Ordfører: Laure BATUT

Den 3. juli 2013 besluttede Kommissionen under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - En europæisk strategi for mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer"

COM(2013) 298 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som vedtog sin udtalelse den 30. september 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, følgende udtalelse med 112 stemmer for, 1 imod og 1 stemme hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU støtter Kommissionens intentioner om at give Europa en førerposition inden for mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer og hurtigst muligt at samle de relevante aktører om dette grænseoverskridende projekt, nemlig medlemsstaterne, forskere, investorer og andre kræfter, med henblik på at omsætte viden og knowhow i produktion og beskæftigelse. |
| --- | --- |

1.1

EØSU støtter Kommissionens intentioner om at give Europa en førerposition inden for mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer og hurtigst muligt at samle de relevante aktører om dette grænseoverskridende projekt, nemlig medlemsstaterne, forskere, investorer og andre kræfter, med henblik på at omsætte viden og knowhow i produktion og beskæftigelse.

| 1.2 | Efter EØSU's mening kan mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer danne grundlag for en ny industriel revolution. Området bør derfor ikke bare omfattes af en europæisk industristrategi, men kræver en reel fælles og almennyttig industripolitik, der centreres omkring den koordination, som Kommissionen bør sikre, således at de europæiske virksomheder sættes i stand til at indtage en lederrolle både inden for produktionen og på markederne. Dette aspekt savnes i Kommissionens forslag. |
| --- | --- |

1.2

Efter EØSU's mening kan mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer danne grundlag for en ny industriel revolution. Området bør derfor ikke bare omfattes af en europæisk industristrategi, men kræver en reel fælles og almennyttig industripolitik, der centreres omkring den koordination, som Kommissionen bør sikre, således at de europæiske virksomheder sættes i stand til at indtage en lederrolle både inden for produktionen og på markederne. Dette aspekt savnes i Kommissionens forslag.

| 1.3 | Det er EØSU's opfattelse, at de kompetenceklynger, som findes, og som er absolut nødvendige for at sætte skub i Europas indsats, bør gøres større og udvikles yderlige. Hvis mindre avancerede enheder i hele EU får mulighed for at drage fordel af det store offentlige og private finansieringsprogram, som foreslås i meddelelsen, vil potentialet blive styrket. I den forbindelse bør ordningen for statsstøtte og subventioner ændres, for de europæiske højteknologiindustriers største problem er ikke så meget den indbyrdes konkurrence mellem de europæiske virksomheder, men i langt højere grad manglen i en lang række højteknologiske sektorer på virksomheder, der er konkurrencedygtige og førende på verdensplan. Denne politik burde gøres mere fleksibel i forhold til den højteknologiske sektor, ikke kun for at begunstige det foreslåede fælles teknologiinitiativ, men også for at hjælpe virksomhederne med at blive globale spillere, som man ser det i Asien og USA. |
| --- | --- |

1.3

Det er EØSU's opfattelse, at de kompetenceklynger, som findes, og som er absolut nødvendige for at sætte skub i Europas indsats, bør gøres større og udvikles yderlige. Hvis mindre avancerede enheder i hele EU får mulighed for at drage fordel af det store offentlige og private finansieringsprogram, som foreslås i meddelelsen, vil potentialet blive styrket. I den forbindelse bør ordningen for statsstøtte og subventioner ændres, for de europæiske højteknologiindustriers største problem er ikke så meget den indbyrdes konkurrence mellem de europæiske virksomheder, men i langt højere grad manglen i en lang række højteknologiske sektorer på virksomheder, der er konkurrencedygtige og førende på verdensplan. Denne politik burde gøres mere fleksibel i forhold til den højteknologiske sektor, ikke kun for at begunstige det foreslåede fælles teknologiinitiativ, men også for at hjælpe virksomhederne med at blive globale spillere, som man ser det i Asien og USA.

| 1.4 | EØSU finder det ønskværdigt, at strategien, som behandles i den meddelelse, der er genstand for denne udtalelse, får til formål at indhente Europas efterslæb og sikre, at genvundne europæiske kompetencer dækker hele værdikæden (førende for såvel produkter som markeder, underleverandører, platforme, producenter af basisteknologier og designvirksomheder). Udvalget opfordrer Kommissionen til at gå i brechen for de europæiske virksomheders interesser i forbindelse med de frihandelsaftaler, som i øjeblikket er til forhandling med bl.a. Japan og USA. Udvalget støtter Kommissionens eurocentriske strategi, men er bekymret over dens gennemførelse inden for rammerne af den globale værdikæde. Det egentlige problem i Europa er nemlig fraværet af produkt- og markedstilstedeværelse og det lille antal ledende produktvirksomheder. EØSU anbefaler dog, at Kommissionen ikke glemmer, at udviklingen af stærke medlemsstater er en grundlæggende forudsætning for grænseoverskridende synergier. |
| --- | --- |

1.4

EØSU finder det ønskværdigt, at strategien, som behandles i den meddelelse, der er genstand for denne udtalelse, får til formål at indhente Europas efterslæb og sikre, at genvundne europæiske kompetencer dækker hele værdikæden (førende for såvel produkter som markeder, underleverandører, platforme, producenter af basisteknologier og designvirksomheder). Udvalget opfordrer Kommissionen til at gå i brechen for de europæiske virksomheders interesser i forbindelse med de frihandelsaftaler, som i øjeblikket er til forhandling med bl.a. Japan og USA. Udvalget støtter Kommissionens eurocentriske strategi, men er bekymret over dens gennemførelse inden for rammerne af den globale værdikæde. Det egentlige problem i Europa er nemlig fraværet af produkt- og markedstilstedeværelse og det lille antal ledende produktvirksomheder. EØSU anbefaler dog, at Kommissionen ikke glemmer, at udviklingen af stærke medlemsstater er en grundlæggende forudsætning for grænseoverskridende synergier.

| 1.5 | EØSU hilser den nye strategi for mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer velkommen, men den kan ikke undlade at tage hensyn til EU-traktatens artikel 3, stk. 3, og EUF-traktatens artikel 9 og 11. Eftersom køreplanen endnu ikke er klar (slutningen af 2013), anbefaler EØSU, at der tages hensyn til de sociale og økonomiske konsekvenser for befolkningen og ikke mindst for den bæredygtige udvikling, da de mikro- og nanoelektroniske komponenter og de materialer, som de anvender, vil få en stadig større betydning i hverdagen. Endvidere bør der tages hensyn til konsekvenserne for forskning, beskæftigelse, uddannelse, den grundlæggende sammensætning af kvalifikationer og kompetencer, borgernes sundhed og sundheden for sektorens ansatte. |
| --- | --- |

1.5

EØSU hilser den nye strategi for mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer velkommen, men den kan ikke undlade at tage hensyn til EU-traktatens artikel 3, stk. 3, og EUF-traktatens artikel 9 og 11. Eftersom køreplanen endnu ikke er klar (slutningen af 2013), anbefaler EØSU, at der tages hensyn til de sociale og økonomiske konsekvenser for befolkningen og ikke mindst for den bæredygtige udvikling, da de mikro- og nanoelektroniske komponenter og de materialer, som de anvender, vil få en stadig større betydning i hverdagen. Endvidere bør der tages hensyn til konsekvenserne for forskning, beskæftigelse, uddannelse, den grundlæggende sammensætning af kvalifikationer og kompetencer, borgernes sundhed og sundheden for sektorens ansatte.

| 1.6 | Udvalget anbefaler, at der ud over "Electronics Leaders Group" også indføres nye former for borgerdeltagelse. Dette skal ses i lyset af det ønskede investeringsniveau (5 mia. EUR over syv år) og sektorens strategiske betydning. |
| --- | --- |

1.6

Udvalget anbefaler, at der ud over "Electronics Leaders Group" også indføres nye former for borgerdeltagelse. Dette skal ses i lyset af det ønskede investeringsniveau (5 mia. EUR over syv år) og sektorens strategiske betydning.

| 1.7 | EØSU foreslår, at der gennemføres en midtvejsevaluering af strategien. |
| --- | --- |

1.7

EØSU foreslår, at der gennemføres en midtvejsevaluering af strategien.

2.   Indledning

| 2.1 | I forbindelse med sin politik for fremme af investeringer med henblik på en stærkere europæisk industripolitik for vækst og økonomisk genopretning (COM(2012) 582 final) har Kommissionen nu offentliggjort en meddelelse om mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer, som den allerede i en tidligere meddelelse (COM(2012) 341 final) definerede som centrale støtteteknologier, der falder i tråd med nøgleinitiativ nr. 6 under Horisont 2020. |
| --- | --- |

2.1

I forbindelse med sin politik for fremme af investeringer med henblik på en stærkere europæisk industripolitik for vækst og økonomisk genopretning (COM(2012) 582 final) har Kommissionen nu offentliggjort en meddelelse om mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer, som den allerede i en tidligere meddelelse (COM(2012) 341 final) definerede som centrale støtteteknologier, der falder i tråd med nøgleinitiativ nr. 6 under Horisont 2020.

| 2.2 | Mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer er støtteteknologier, der danner grundlag for en række produktkategorier, som ingen aktiviteter mere kan være foruden, og som bidrager til innovation og konkurrenceevne. De vigtigste ni produktkategorier er 1) computere, 2) periferiudstyr til computere og kontorudstyr, 3) forbrugerelektronik, 4) server- og lagerenheder, 5) netværksudstyr, 6) elektronik til bilindustrien, 7) elektronik til medicinske formål, 8) elektronik til industrielle formål og 9) elektronik til militære formål eller rumfartsindustrien. |
| --- | --- |

2.2

Mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer er støtteteknologier, der danner grundlag for en række produktkategorier, som ingen aktiviteter mere kan være foruden, og som bidrager til innovation og konkurrenceevne. De vigtigste ni produktkategorier er 1) computere, 2) periferiudstyr til computere og kontorudstyr, 3) forbrugerelektronik, 4) server- og lagerenheder, 5) netværksudstyr, 6) elektronik til bilindustrien, 7) elektronik til medicinske formål, 8) elektronik til industrielle formål og 9) elektronik til militære formål eller rumfartsindustrien.

| 2.3 | EØSU glæder sig over at konstatere, at Kommissionen med denne nye meddelelse opfylder nogle af de ønsker, som udvalget har fremsat i sine tidligere udtalelser (1), og at den viser reel vilje til at gøre noget for at erobre markederne. Succeskriterierne er bedre anvendelse af forskningsresultater og større vægt på førende produkter og virksomheder. |
| --- | --- |

2.3

EØSU glæder sig over at konstatere, at Kommissionen med denne nye meddelelse opfylder nogle af de ønsker, som udvalget har fremsat i sine tidligere udtalelser (1), og at den viser reel vilje til at gøre noget for at erobre markederne. Succeskriterierne er bedre anvendelse af forskningsresultater og større vægt på førende produkter og virksomheder.

| 2.4 | Ifølge Kommissionen var den globale omsætning i denne sektor alene på ca. 230 mia. EUR i 2012. Værdien af produkter, der indeholder mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer, udgør angiveligt ca. 1 600 mia. EUR på verdensplan. Kommissionen konstaterer, at EU dels lider under ti års stagnation i EU-støtten til forskning, udvikling og innovation (pkt. 5.2. i meddelelsen) dels gennem de seneste 15 år har set en markant overflytning af masseproduktion til Asien, der har både patenter og kvalificeret arbejdskraft (pkt. 3.3 i meddelelsen). Den foreslår derfor, at der udvikles en ny strategi for elektronikindustrien i Europa, og slår til lyd for samordnede offentlige investeringer og offentlig-private partnerskaber med henblik på at rejse 10 mia. EUR i nye offentlige og private investeringer i avancerede teknologier. |
| --- | --- |

2.4

Ifølge Kommissionen var den globale omsætning i denne sektor alene på ca. 230 mia. EUR i 2012. Værdien af produkter, der indeholder mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer, udgør angiveligt ca. 1 600 mia. EUR på verdensplan. Kommissionen konstaterer, at EU dels lider under ti års stagnation i EU-støtten til forskning, udvikling og innovation (pkt. 5.2. i meddelelsen) dels gennem de seneste 15 år har set en markant overflytning af masseproduktion til Asien, der har både patenter og kvalificeret arbejdskraft (pkt. 3.3 i meddelelsen). Den foreslår derfor, at der udvikles en ny strategi for elektronikindustrien i Europa, og slår til lyd for samordnede offentlige investeringer og offentlig-private partnerskaber med henblik på at rejse 10 mia. EUR i nye offentlige og private investeringer i avancerede teknologier.

3.   Resumé af meddelelsen

| 3.1 | For at indhente efterslæbet og stå sig bedre i sammenligning med USA og Asien hvad angår fremstilling af mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer foreslår Kommissionen:






  — | at øge og samordne investeringerne i forskning, udvikling og innovation og sikre, at medlemsstaternes og EU's bestræbelser skaber synergi over grænserne |
| --- | --- | --- |

3.1

For at indhente efterslæbet og stå sig bedre i sammenligning med USA og Asien hvad angår fremstilling af mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer foreslår Kommissionen:

—

at øge og samordne investeringerne i forskning, udvikling og innovation og sikre, at medlemsstaternes og EU's bestræbelser skaber synergi over grænserne

| — | at styrke de eksisterende europæiske kompetenceklynger for fortsat at være på forkant med udviklingen |
| --- | --- |

—

at styrke de eksisterende europæiske kompetenceklynger for fortsat at være på forkant med udviklingen

| — | at arbejde på at producere europæiske digitale medier (siliciumchips) med større ydeevne, og som er billigere (hen imod wafers på 450 mm - "More Moore") og mere intelligente ("More than Moore"); |
| --- | --- |

—

at arbejde på at producere europæiske digitale medier (siliciumchips) med større ydeevne, og som er billigere (hen imod wafers på 450 mm - "More Moore") og mere intelligente ("More than Moore");

| — | at mobilisere 10 mia. EUR over syv år, hvoraf den ene halvdel skal komme fra offentlige kilder (nationale, regionale og lokale) og den anden halvdel fra offentlig-private partnerskaber med henblik på at dække hele værdi- og innovationskæden, også fra Horisont 2020 (2). |
| --- | --- |

—

at mobilisere 10 mia. EUR over syv år, hvoraf den ene halvdel skal komme fra offentlige kilder (nationale, regionale og lokale) og den anden halvdel fra offentlig-private partnerskaber med henblik på at dække hele værdi- og innovationskæden, også fra Horisont 2020 (2).

Kommissionen har altså følgende ambitioner:

| — | at levere flere europæiske mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer til europæiske nøgleindustrier |
| --- | --- |

—

at levere flere europæiske mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer til europæiske nøgleindustrier

| — | at styrke forsyningskæden og disse teknologiers økosystemer ved at tilbyde SMV'erne flere muligheder |
| --- | --- |

—

at styrke forsyningskæden og disse teknologiers økosystemer ved at tilbyde SMV'erne flere muligheder

| — | at øge investeringerne i avancerede produktionsteknologier |
| --- | --- |

—

at øge investeringerne i avancerede produktionsteknologier

| — | at fremme innovation overalt, også i forbindelse med design, for at forbedre europæisk industris konkurrenceevne. |
| --- | --- |

—

at fremme innovation overalt, også i forbindelse med design, for at forbedre europæisk industris konkurrenceevne.

4.   Generelle bemærkninger

| 4.1 | Nanoteknologier er alle elektroniske og optoelektroniske produkter. De er eksempler på såkaldte "top-down"-teknologier, hvor man tager udgangspunkt i materialer, hvis struktur man formindsker (mikro) med henblik på at skabe komponentelementer som transistorer, kondensatorer, elektriske forbindelser m.m.). Den nyeste forskning går i retning af "bottom-up"-teknologier, dvs. samling af nanoenheder i integrerede strukturer (fra 1 til 100 nm) som f.eks. molekyler, nanorør med integrerede elektriske funktioner, som på sigt kan øge ydeevnen og udvide kapaciteten af silicium betydeligt.
  Som beskrevet i punkt 2.2 kan disse elektroniske komponenter og systemer anvendes på mange forskellige områder og influere på næsten alle dele af industrielle og kommercielle aktiviteter og på de fleste aspekter af vores personlige liv. Og listen fortsætter i det uendelige. |
| --- | --- |

4.1

Nanoteknologier er alle elektroniske og optoelektroniske produkter. De er eksempler på såkaldte "top-down"-teknologier, hvor man tager udgangspunkt i materialer, hvis struktur man formindsker (mikro) med henblik på at skabe komponentelementer som transistorer, kondensatorer, elektriske forbindelser m.m.). Den nyeste forskning går i retning af "bottom-up"-teknologier, dvs. samling af nanoenheder i integrerede strukturer (fra 1 til 100 nm) som f.eks. molekyler, nanorør med integrerede elektriske funktioner, som på sigt kan øge ydeevnen og udvide kapaciteten af silicium betydeligt.

Som beskrevet i punkt 2.2 kan disse elektroniske komponenter og systemer anvendes på mange forskellige områder og influere på næsten alle dele af industrielle og kommercielle aktiviteter og på de fleste aspekter af vores personlige liv. Og listen fortsætter i det uendelige.

| 4.2 | Udvalget glæder sig over, at vægten lægges på en egentlig industriel elektronisk strategi, som vil være bestemmende for innovationskapaciteten i alle økonomiske sektorer, for konkurrenceevnen og for Europas fremtid, og bifalder Kommissionens vilje til at gøre denne strategi til en fælles drivkraft for medlemsstaterne, så Europa bliver førende på dette område. Konkurrencen er voldsom på verdensmarkedet for centrale støtteteknologier, og investeringerne foregår andre steder end i Europa. For at genoprette sin stilling i verden er EU nødt til at tilbyde medlemsstaterne betingelser, der er tilpasset de berørte industrier. |
| --- | --- |

4.2

Udvalget glæder sig over, at vægten lægges på en egentlig industriel elektronisk strategi, som vil være bestemmende for innovationskapaciteten i alle økonomiske sektorer, for konkurrenceevnen og for Europas fremtid, og bifalder Kommissionens vilje til at gøre denne strategi til en fælles drivkraft for medlemsstaterne, så Europa bliver førende på dette område. Konkurrencen er voldsom på verdensmarkedet for centrale støtteteknologier, og investeringerne foregår andre steder end i Europa. For at genoprette sin stilling i verden er EU nødt til at tilbyde medlemsstaterne betingelser, der er tilpasset de berørte industrier.

| 4.3 | Meddelelsen indeholder et forslag til en yderst eurocentrisk strategi, der har til formål at udfylde huller i værdikæden for den europæiske elektronikindustri. Men værdikæder i elektronikindustrien er ikke regionale, de er internationale. De tre hovedaktører er: det ledende firma, producenten og den ledende platform. Snesevis af andre enheder spiller vigtige roller i industrien i bredere forstand, herunder softwareforhandlere, producenter af produktionsudstyr, distributører og producenter af mere generiske komponenter og undersystemer.
  Den værdi, som de stærkeste firmaer i de internationale værdikæder (dvs. ledende virksomheder med globale brands og komponentleverandører med en stærk position som "ledende platform") kan hente hjem, kan være meget høj. Meddelelsen er upræcis med hensyn til, hvor i den internationale værdikæde, Kommissionen har tænkt sig at sætte ind, samt med hensyn til, om Kommissionens ambitioner rækker ud over generiske komponenter og undersystemer. |
| --- | --- |

4.3

Meddelelsen indeholder et forslag til en yderst eurocentrisk strategi, der har til formål at udfylde huller i værdikæden for den europæiske elektronikindustri. Men værdikæder i elektronikindustrien er ikke regionale, de er internationale. De tre hovedaktører er: det ledende firma, producenten og den ledende platform. Snesevis af andre enheder spiller vigtige roller i industrien i bredere forstand, herunder softwareforhandlere, producenter af produktionsudstyr, distributører og producenter af mere generiske komponenter og undersystemer.

Den værdi, som de stærkeste firmaer i de internationale værdikæder (dvs. ledende virksomheder med globale brands og komponentleverandører med en stærk position som "ledende platform") kan hente hjem, kan være meget høj. Meddelelsen er upræcis med hensyn til, hvor i den internationale værdikæde, Kommissionen har tænkt sig at sætte ind, samt med hensyn til, om Kommissionens ambitioner rækker ud over generiske komponenter og undersystemer.

| 4.4 | Med henblik på at tiltrække de nødvendige økonomiske midler til denne sektor agter Kommissionen at fremme samarbejde og krydsforanstaltninger. Den forventer desuden, at forskere og elektronikindustriens ledere (bestyrelsesmedlemmer i AENEAS & CATRENE, "Nanoelectronics beyond 2020") hjælper med at udarbejde en køreplan for strategien inden udgangen af 2013. |
| --- | --- |

4.4

Med henblik på at tiltrække de nødvendige økonomiske midler til denne sektor agter Kommissionen at fremme samarbejde og krydsforanstaltninger. Den forventer desuden, at forskere og elektronikindustriens ledere (bestyrelsesmedlemmer i AENEAS & CATRENE, "Nanoelectronics beyond 2020") hjælper med at udarbejde en køreplan for strategien inden udgangen af 2013.

| 4.5 | EØSU glæder sig over denne stærke vilje til fremskridt, men finder det nødvendigt, at strategien vinder bred opbakning. Frem for en europæisk industristrategi har dette område måske snarere fortjent "en fælles industripolitik", som tilbyder forskerne en overordnet politisk vision på såvel kort som langt sigt. Det drejer sig om et område af vital betydning for Europas overlevelse. Formålet er at kunne drage fordel af en masseeffekt, når forskning skal omsættes til produkt og dernæst til et produkt, der kan markedsføres. Det er derfor absolut nødvendigt at udarbejde industriprognoser, der går mindst fem år ud i fremtiden, ligesom de konkurrerende virksomheder i tredjelande gør det, og at skabe kontakt til civilsamfundet.
  Den ekspertviden, som specialister sidder inde med, stammer fra nichemarkeder, og i alle de faser, som ligger mellem produktudformning og salg af det endelige produkt, mangler SMV'erne i denne branche penge, kompetencer og synlighed. EU har brug for strategier, produkter og spydspidser på markedet. Dette element er der ikke blevet taget tilstrækkeligt hensyn til i meddelelsen. |
| --- | --- |

4.5

EØSU glæder sig over denne stærke vilje til fremskridt, men finder det nødvendigt, at strategien vinder bred opbakning. Frem for en europæisk industristrategi har dette område måske snarere fortjent "en fælles industripolitik", som tilbyder forskerne en overordnet politisk vision på såvel kort som langt sigt. Det drejer sig om et område af vital betydning for Europas overlevelse. Formålet er at kunne drage fordel af en masseeffekt, når forskning skal omsættes til produkt og dernæst til et produkt, der kan markedsføres. Det er derfor absolut nødvendigt at udarbejde industriprognoser, der går mindst fem år ud i fremtiden, ligesom de konkurrerende virksomheder i tredjelande gør det, og at skabe kontakt til civilsamfundet.

Den ekspertviden, som specialister sidder inde med, stammer fra nichemarkeder, og i alle de faser, som ligger mellem produktudformning og salg af det endelige produkt, mangler SMV'erne i denne branche penge, kompetencer og synlighed. EU har brug for strategier, produkter og spydspidser på markedet. Dette element er der ikke blevet taget tilstrækkeligt hensyn til i meddelelsen.

| 4.6 | Blandt de første fire produktkategorier, som beskrives i punkt 2.2, findes der kun én global leder fra Europa. Europæiske virksomheder er i højere grad til stede i de øvrige sektorer, men i ingen af kategorierne har Europa en dominerende position. EØSU beklager, at Kommissionens strategi ikke er mere tydelig med hensyn til disse barrierer for at få fodfæste i den globale værdikæde. Et vigtigt første skridt kunne være at flytte produktionen hjem til Europa. |
| --- | --- |

4.6

Blandt de første fire produktkategorier, som beskrives i punkt 2.2, findes der kun én global leder fra Europa. Europæiske virksomheder er i højere grad til stede i de øvrige sektorer, men i ingen af kategorierne har Europa en dominerende position. EØSU beklager, at Kommissionens strategi ikke er mere tydelig med hensyn til disse barrierer for at få fodfæste i den globale værdikæde. Et vigtigt første skridt kunne være at flytte produktionen hjem til Europa.

| 4.7 | EØSU glæder sig over, at Kommissionen betragter det som et hasteanliggende at intensivere og fremfor alt at koordinere de offentlige myndigheders tiltag på dette område, for at disse teknologier kan forblive EU's ejendom, selv når de sælges i resten af verden. |
| --- | --- |

4.7

EØSU glæder sig over, at Kommissionen betragter det som et hasteanliggende at intensivere og fremfor alt at koordinere de offentlige myndigheders tiltag på dette område, for at disse teknologier kan forblive EU's ejendom, selv når de sælges i resten af verden.

| 4.8 | EØSU finder det afgørende vigtigt at fremme synergier på tværs af grænserne, ligesom det også er vigtigt at stimulere energier i medlemsstaterne som grundlag for det synergistiske samspil. Europa kan ikke være mere end summen af dets dele. Medlemsstaterne har i sig selv de intellektuelle aktiver til at slå igennem på internationalt plan. Det handler lige så meget om energi, visioner og ambitioner inden for grænserne som om grænseoverskridende synergi. |
| --- | --- |

4.8

EØSU finder det afgørende vigtigt at fremme synergier på tværs af grænserne, ligesom det også er vigtigt at stimulere energier i medlemsstaterne som grundlag for det synergistiske samspil. Europa kan ikke være mere end summen af dets dele. Medlemsstaterne har i sig selv de intellektuelle aktiver til at slå igennem på internationalt plan. Det handler lige så meget om energi, visioner og ambitioner inden for grænserne som om grænseoverskridende synergi.

| 4.9 | Koordinationen skal være yderst velstruktureret, for at den fragmentering, som kan konstateres mellem medlemsstaterne, ikke uddybes på regionalt niveau og i akademiske kredse (kompetenceklynger). Man bør sikre sig, at strategien tilpasses efter mikro- og nanoteknologisektorens iboende drivkræfter. |
| --- | --- |

4.9

Koordinationen skal være yderst velstruktureret, for at den fragmentering, som kan konstateres mellem medlemsstaterne, ikke uddybes på regionalt niveau og i akademiske kredse (kompetenceklynger). Man bør sikre sig, at strategien tilpasses efter mikro- og nanoteknologisektorens iboende drivkræfter.

| 4.10 | EØSU mener, det er vigtigt, at der er balance mellem en strategi, der er baseret på markedsefterspørgsel, og en nødvendig fælles industripolitik. Der må refereres til andet og mere end markedet (meddelelsens pkt. 5.3, litra 2; bilag, pkt. 4). Ikke desto mindre må EU ikke vende den markedsbaserede afdækningsproces ryggen. |
| --- | --- |

4.10

EØSU mener, det er vigtigt, at der er balance mellem en strategi, der er baseret på markedsefterspørgsel, og en nødvendig fælles industripolitik. Der må refereres til andet og mere end markedet (meddelelsens pkt. 5.3, litra 2; bilag, pkt. 4). Ikke desto mindre må EU ikke vende den markedsbaserede afdækningsproces ryggen.

| 4.11 | En stærkere europæisk industri og en ny strategi for elektroniske komponenter og systemer hilses velkommen, men kan dog ikke unddrage sig artikel 3, stk. 3, i TEU og artikel 9 og 11 i TEUF. På trods af kompleksiteten af alle disse faktorer bør man også komme ind på de socioøkonomiske konsekvenser af udviklingen af nanoteknologier og af den udvikling, som nanoteknologierne skaber. |
| --- | --- |

4.11

En stærkere europæisk industri og en ny strategi for elektroniske komponenter og systemer hilses velkommen, men kan dog ikke unddrage sig artikel 3, stk. 3, i TEU og artikel 9 og 11 i TEUF. På trods af kompleksiteten af alle disse faktorer bør man også komme ind på de socioøkonomiske konsekvenser af udviklingen af nanoteknologier og af den udvikling, som nanoteknologierne skaber.

| 4.11.1 | Efter udvalgets mening bør oplysninger vedrørende antallet af arbejdspladser i sektoren, uddannelser, kvalifikationer og de fornødne færdigheder også analyseres og kvantificeres. Situationen er i øjeblikket den, at antallet af job vokser, men kvalifikationerne mangler. Der skal tages hånd om den manglende balance mellem de to. Dette kræver langsigtede investeringer, som der kan sættes tal på. Slutmålet må være, at alle bidrager til at konsolidere EU's position på området for elektroniske komponenter og systemer. EØSU beklager, at Kommissionen er sprunget let og elegant hen over disse aspekter i denne meddelelse, selv om den i vid udstrækning behandlede dem i sin foregående meddelelse fra 2012 (COM(2012) 582 final), og beklager også at den ikke har sat konkrete tal på de midler, der skal bevilges til formålet. |
| --- | --- |

4.11.1

Efter udvalgets mening bør oplysninger vedrørende antallet af arbejdspladser i sektoren, uddannelser, kvalifikationer og de fornødne færdigheder også analyseres og kvantificeres. Situationen er i øjeblikket den, at antallet af job vokser, men kvalifikationerne mangler. Der skal tages hånd om den manglende balance mellem de to. Dette kræver langsigtede investeringer, som der kan sættes tal på. Slutmålet må være, at alle bidrager til at konsolidere EU's position på området for elektroniske komponenter og systemer. EØSU beklager, at Kommissionen er sprunget let og elegant hen over disse aspekter i denne meddelelse, selv om den i vid udstrækning behandlede dem i sin foregående meddelelse fra 2012 (COM(2012) 582 final), og beklager også at den ikke har sat konkrete tal på de midler, der skal bevilges til formålet.

| 4.11.2 | Elektronisk udstyr er blandt de produkter, som indeholder nanopartikler, og som er tilgængelige for forbrugerne eller vil blive det i fremtiden. Disse nanopartikler er således at finde blandt komponenterne i molekylær hybrid-elektronik, halvledere, nanorør, nanotråd og avanceret molekylær elektronik. Lavspændings- og ultralavspændings-nanoelektronik er vigtige områder for forskning og udvikling, som går i retning af nye kredsløb, der fungerer tæt på den teoretiske grænse for energiforbruget pr. bit. EU bør tage højde for slid, kvalitetsforringelse eller udløb af levetiden for nanomaterialer, der indgår i elektronisk udstyr, som allerede er opfundet, er ved at blive opfundet eller vil blive det i fremtiden. Dette bør ske med tanke på bæredygtig udvikling, beskyttelse af miljø og levende væsner, også selv om den nuværende definition af nanomaterialer, der er udarbejdet af Kommission, ikke tager højde for de sundhedsmæssige konsekvenser af mikro- og nanoelektronik. Her bør forsigtighedsprincippet finde anvendelse. |
| --- | --- |

4.11.2

Elektronisk udstyr er blandt de produkter, som indeholder nanopartikler, og som er tilgængelige for forbrugerne eller vil blive det i fremtiden. Disse nanopartikler er således at finde blandt komponenterne i molekylær hybrid-elektronik, halvledere, nanorør, nanotråd og avanceret molekylær elektronik. Lavspændings- og ultralavspændings-nanoelektronik er vigtige områder for forskning og udvikling, som går i retning af nye kredsløb, der fungerer tæt på den teoretiske grænse for energiforbruget pr. bit. EU bør tage højde for slid, kvalitetsforringelse eller udløb af levetiden for nanomaterialer, der indgår i elektronisk udstyr, som allerede er opfundet, er ved at blive opfundet eller vil blive det i fremtiden. Dette bør ske med tanke på bæredygtig udvikling, beskyttelse af miljø og levende væsner, også selv om den nuværende definition af nanomaterialer, der er udarbejdet af Kommission, ikke tager højde for de sundhedsmæssige konsekvenser af mikro- og nanoelektronik. Her bør forsigtighedsprincippet finde anvendelse.

5.   Særlige bemærkninger

5.1   En egentlig industristrategi

| 5.1.1 | Udvalget bifalder Kommissionens strategi rettet mod at udfylde hullerne i værdikæden i produktionen, vende tendensen og bringe de manglende led i mikro- og nanoteknologiernes værdikæde tilbage til Europa. Udvalget forstår imidlertid ikke, hvorfor bevillingerne til forskning, udvikling og innovation i Europa (som jo dog har et ry i verdensklasse) har ligget på samme niveau i de sidste ti år (hvilket udtrykkeligt erkendes i punkt 5.2 i meddelelsen). Det forhindrede EU i at opretholde sin position på verdensmarkedet på det kritiske tidspunkt, hvor Kina fik gang i hjulene. En analyse af årsagerne hertil såvel som af den globale værdikædes dynamikker, som beskrevet i denne udtalelses afsnit 4, ville gøre det muligt at forhindre fejl i fremtiden, og af samme grund ville det måske være hensigtsmæssigt at finde inspiration i andre dele af verden og finde incitamenter, der kan gøre, at visse produktioner vender tilbage til Europa. |
| --- | --- |

5.1.1

Udvalget bifalder Kommissionens strategi rettet mod at udfylde hullerne i værdikæden i produktionen, vende tendensen og bringe de manglende led i mikro- og nanoteknologiernes værdikæde tilbage til Europa. Udvalget forstår imidlertid ikke, hvorfor bevillingerne til forskning, udvikling og innovation i Europa (som jo dog har et ry i verdensklasse) har ligget på samme niveau i de sidste ti år (hvilket udtrykkeligt erkendes i punkt 5.2 i meddelelsen). Det forhindrede EU i at opretholde sin position på verdensmarkedet på det kritiske tidspunkt, hvor Kina fik gang i hjulene. En analyse af årsagerne hertil såvel som af den globale værdikædes dynamikker, som beskrevet i denne udtalelses afsnit 4, ville gøre det muligt at forhindre fejl i fremtiden, og af samme grund ville det måske være hensigtsmæssigt at finde inspiration i andre dele af verden og finde incitamenter, der kan gøre, at visse produktioner vender tilbage til Europa.

| 5.1.2 | Efter EØSU's mening har konkurrencen på arbejdskraftomkostninger slået hele sektorer ihjel (tekstil-, sko-, dæk- og metalindustri m.m.). Kontraktproduktion har haft en tilsvarende effekt på elektroniksektoren. Strategien for elektronik bør medtænke disse kendsgerninger og acceptere at programmere de nye former for konkurrenceevne ud fra parametre som kvalifikationer, ekspertise og oprettelse af flere klynger, udbredelse af viden til flere virksomheder, intern fleksibilitet osv. |
| --- | --- |

5.1.2

Efter EØSU's mening har konkurrencen på arbejdskraftomkostninger slået hele sektorer ihjel (tekstil-, sko-, dæk- og metalindustri m.m.). Kontraktproduktion har haft en tilsvarende effekt på elektroniksektoren. Strategien for elektronik bør medtænke disse kendsgerninger og acceptere at programmere de nye former for konkurrenceevne ud fra parametre som kvalifikationer, ekspertise og oprettelse af flere klynger, udbredelse af viden til flere virksomheder, intern fleksibilitet osv.

| 5.1.3 | Efter udvalgets opfattelse bør EU ikke kun støtte SMV'erne og deres mærker ved hjælp af økonomiske midler, men også gennem en koordineret beskyttelse. Patenter, beskyttelse af forretningshemmeligheder, bekæmpelse af cyberkriminalitet og patenttyveri bør være en del af den her behandlede strategi.
  Multilateral frihandel åbner alle grænser, når der ses bort fra den koordinerede regulering, som vedtages af Verdenshandelsorganisationen. EØSU ønsker, at der tages hensyn til strategien i den her behandlede meddelelse under de igangværende forhandlinger om frihandelsaftaler med Japan og USA. Frihandelsaftaler åbner stik imod hensigterne hos grundlæggerne af EU nogle markeder, hvor deltagerne ikke a priori er underlagt de samme spilleregler. |
| --- | --- |

5.1.3

Efter udvalgets opfattelse bør EU ikke kun støtte SMV'erne og deres mærker ved hjælp af økonomiske midler, men også gennem en koordineret beskyttelse. Patenter, beskyttelse af forretningshemmeligheder, bekæmpelse af cyberkriminalitet og patenttyveri bør være en del af den her behandlede strategi.

Multilateral frihandel åbner alle grænser, når der ses bort fra den koordinerede regulering, som vedtages af Verdenshandelsorganisationen. EØSU ønsker, at der tages hensyn til strategien i den her behandlede meddelelse under de igangværende forhandlinger om frihandelsaftaler med Japan og USA. Frihandelsaftaler åbner stik imod hensigterne hos grundlæggerne af EU nogle markeder, hvor deltagerne ikke a priori er underlagt de samme spilleregler.

5.2   Finansiering

| 5.2.1 | Hvis man skal være med i kapløbet om markeder, er der behov for investeringer, som medlemsstaterne i en tid med krise, og hvor EU kræver budgetnedskæringer, ikke længere kan levere. Kommissionen opfordrer den private sektor til at byde ind, men krisen har gjort det sværere for SMV'erne at få adgang til kredit. Det gælder især de innovative SMV'er, som i værste fald bliver "kvalt" af deres banker. |
| --- | --- |

5.2.1

Hvis man skal være med i kapløbet om markeder, er der behov for investeringer, som medlemsstaterne i en tid med krise, og hvor EU kræver budgetnedskæringer, ikke længere kan levere. Kommissionen opfordrer den private sektor til at byde ind, men krisen har gjort det sværere for SMV'erne at få adgang til kredit. Det gælder især de innovative SMV'er, som i værste fald bliver "kvalt" af deres banker.

| 5.2.2 | Udvalget glæder sig over, at Kommissionen også retter fokus mod SMV'ernes finansiering og bidrager til at lette presset. |
| --- | --- |

5.2.2

Udvalget glæder sig over, at Kommissionen også retter fokus mod SMV'ernes finansiering og bidrager til at lette presset.

| 5.2.3 | Offentlige bidragsyderes råderum er begrænset som følge af deres underskud og den offentlige gæld. Det gælder også de sociale sikringssystemer. De kontrolmidler, de har til deres rådighed med henblik på at sikre sig, at virksomhederne fortsat er indstillet på at fastholde og udvikle deres aktiviteter med design og produktion i Europa (sidst i meddelelsens pkt. 7.1), synes ikke tilstrækkeligt udviklede.
  EØSU mener, at ordningen for statsstøtte og subventioner kunne gøres mere fleksibel med henblik på:






  1. | at sikre virksomhederne i sektoren større reaktionsmuligheder på fremtidens globale marked |
| --- | --- | --- |

5.2.3

Offentlige bidragsyderes råderum er begrænset som følge af deres underskud og den offentlige gæld. Det gælder også de sociale sikringssystemer. De kontrolmidler, de har til deres rådighed med henblik på at sikre sig, at virksomhederne fortsat er indstillet på at fastholde og udvikle deres aktiviteter med design og produktion i Europa (sidst i meddelelsens pkt. 7.1), synes ikke tilstrækkeligt udviklede.

EØSU mener, at ordningen for statsstøtte og subventioner kunne gøres mere fleksibel med henblik på:

1.

at sikre virksomhederne i sektoren større reaktionsmuligheder på fremtidens globale marked

| 2. | at der sker udveksling af god praksis mellem alle forskere |
| --- | --- |

2.

at der sker udveksling af god praksis mellem alle forskere

| 3. | at der kan opstå nye ekspertisecentre i byer, som er parate til at huse dem |
| --- | --- |

3.

at der kan opstå nye ekspertisecentre i byer, som er parate til at huse dem

| 4. | at reglerne om solidaritet skal forhindre dumping internt i Europa |
| --- | --- |

4.

at reglerne om solidaritet skal forhindre dumping internt i Europa

| 5. | at procedurer og kriterier for adgang til midler forenkles, og bankerne informeres. |
| --- | --- |

5.

at procedurer og kriterier for adgang til midler forenkles, og bankerne informeres.

| 5.2.3.1 | EØSU så gerne, at der skete en afklaring af sammenhængen mellem strukturfondene og EIB, navnlig for de EU-medlemsstater, som har det svært på grund af den alvorlige økonomiske krise eller de massive begrænsninger af de offentlige udgifter sammen med fastfrysningen af de private investeringer, som har gjort enhver form for hjælp illusorisk, og hvor strukturfondene ikke længere kan betragtes som nogen mirakelkur. EØSU foreslår, at EU giver de berørte forskere i disse lande mulighed for at blive en del af de bedste europæiske forskningscentre. |
| --- | --- |

5.2.3.1

EØSU så gerne, at der skete en afklaring af sammenhængen mellem strukturfondene og EIB, navnlig for de EU-medlemsstater, som har det svært på grund af den alvorlige økonomiske krise eller de massive begrænsninger af de offentlige udgifter sammen med fastfrysningen af de private investeringer, som har gjort enhver form for hjælp illusorisk, og hvor strukturfondene ikke længere kan betragtes som nogen mirakelkur. EØSU foreslår, at EU giver de berørte forskere i disse lande mulighed for at blive en del af de bedste europæiske forskningscentre.

| 5.2.3.2 | Hvad angår private midler kan de efter EØSU's mening godt bidrage, men det er risikabelt at basere en langsigtet strategi på denne forudsætning. |
| --- | --- |

5.2.3.2

Hvad angår private midler kan de efter EØSU's mening godt bidrage, men det er risikabelt at basere en langsigtet strategi på denne forudsætning.

5.3   Koordinering

| 5.3.1 | EØSU bifalder planerne om, at EU skal spille en rolle som koordinator af de forskellige kræfter, samt at Kommissionen vælger at bringe traktatens artikel 187 i anvendelse og oprette et fællesforetagende (det nye fælles teknologiinitiativ). Faktisk spiller markedet i sig selv ingen "rolle". Det har ingen politisk vilje, som udmønter sig i retningslinjer. |
| --- | --- |

5.3.1

EØSU bifalder planerne om, at EU skal spille en rolle som koordinator af de forskellige kræfter, samt at Kommissionen vælger at bringe traktatens artikel 187 i anvendelse og oprette et fællesforetagende (det nye fælles teknologiinitiativ). Faktisk spiller markedet i sig selv ingen "rolle". Det har ingen politisk vilje, som udmønter sig i retningslinjer.

| 5.3.2 | EU-niveauet er det rette niveau til at sørge for en tværgående politisk indsats. Man undgår redundans inden for forskningen, der kan mobiliseres værdikæder, og resultaterne kan markedsføres under de bedst tænkelige betingelser. EØSU minder om, at det er vigtigt at tage hensyn til, hvor langt forskningen er kommet i de forskellige medlemsstater, så det sikres, at det ikke kun er kompetenceklyngerne, der udvikles, men så alle får adgang til de nye midler. Når den samme forretningsmodel ikke kan anvendes overalt, skal de små nyetablerede virksomheder også have adgang til støtte. |
| --- | --- |

5.3.2

EU-niveauet er det rette niveau til at sørge for en tværgående politisk indsats. Man undgår redundans inden for forskningen, der kan mobiliseres værdikæder, og resultaterne kan markedsføres under de bedst tænkelige betingelser. EØSU minder om, at det er vigtigt at tage hensyn til, hvor langt forskningen er kommet i de forskellige medlemsstater, så det sikres, at det ikke kun er kompetenceklyngerne, der udvikles, men så alle får adgang til de nye midler. Når den samme forretningsmodel ikke kan anvendes overalt, skal de små nyetablerede virksomheder også have adgang til støtte.

| 5.3.3 | Man må holde sig for øje, at det er yderst ambitiøst at stræbe efter vertikal integration af computersystemer (det tidligere Artemis-program) og nanoelektronik (tidligere fælles teknologiinitiativ ENIAC) ved at sikre et horisontalt samarbejde mellem virksomheder og universiteter på tværs af landegrænser. Nu hvor resultaterne af forskningen i stadig højere grad kræver en tværfaglig indsats for at forstå nanomaterialernes egenskaber, ville det efter EØSU's opfattelse være nyttigt at få præciseret, hvad der kendetegner kompetente regioner og kompetenceklynger, og hvordan man beskytter den information, som skal deles, og de anmeldte patenter. |
| --- | --- |

5.3.3

Man må holde sig for øje, at det er yderst ambitiøst at stræbe efter vertikal integration af computersystemer (det tidligere Artemis-program) og nanoelektronik (tidligere fælles teknologiinitiativ ENIAC) ved at sikre et horisontalt samarbejde mellem virksomheder og universiteter på tværs af landegrænser. Nu hvor resultaterne af forskningen i stadig højere grad kræver en tværfaglig indsats for at forstå nanomaterialernes egenskaber, ville det efter EØSU's opfattelse være nyttigt at få præciseret, hvad der kendetegner kompetente regioner og kompetenceklynger, og hvordan man beskytter den information, som skal deles, og de anmeldte patenter.

5.4   Socioøkonomiske konsekvenser

5.4.1   Disse behandles ikke i meddelelsen. Den sigter mod effektivitet, men man kan intet gøre, navnlig ikke på dette område, uden også at tænke på den menneskelige kapital (EU-traktatens artikel 3, stk. 3, og EUF-traktatens artikel 9 og 11).

5.4.1.1   Beskæftigelse

| — | Ifølge Kommissionen er 200 000 personer direkte beskæftiget af virksomheder, der arbejder med mikro- og nanoelektronik, og 1 million indirekte. Efterspørgslen efter kvalifikationer på området er konstant stigende. |
| --- | --- |

—

Ifølge Kommissionen er 200 000 personer direkte beskæftiget af virksomheder, der arbejder med mikro- og nanoelektronik, og 1 million indirekte. Efterspørgslen efter kvalifikationer på området er konstant stigende.

| — | Længst fremme i værdikæden skal virksomhederne være i stand til at omdanne deres investeringer til konkrete resultater (kvalitetsmæssigt, økonomisk, kommercielt). EU er førende på verdensplan inden for forskning og bør være i stand til at omdanne det til arbejdspladser. |
| --- | --- |

—

Længst fremme i værdikæden skal virksomhederne være i stand til at omdanne deres investeringer til konkrete resultater (kvalitetsmæssigt, økonomisk, kommercielt). EU er førende på verdensplan inden for forskning og bør være i stand til at omdanne det til arbejdspladser.

| — | Det er på høje tid, at EU får udbredt det høje kvalifikationsniveau, man har nået i visse nichesektorer, ved at udvikle information, uddannelse, kvalifikationer osv. |
| --- | --- |

—

Det er på høje tid, at EU får udbredt det høje kvalifikationsniveau, man har nået i visse nichesektorer, ved at udvikle information, uddannelse, kvalifikationer osv.

| — | EØSU så gerne, at finansieringen af projekterne ikke sker på bekostning af fremme af den sociale inklusion og fattigdomsbekæmpelse. Udvalget minder om, at veluddannet, velkvalificeret arbejdskraft, som får en rimelig løn, er en kvalitetssikring af det færdige produkt. |
| --- | --- |

—

EØSU så gerne, at finansieringen af projekterne ikke sker på bekostning af fremme af den sociale inklusion og fattigdomsbekæmpelse. Udvalget minder om, at veluddannet, velkvalificeret arbejdskraft, som får en rimelig løn, er en kvalitetssikring af det færdige produkt.

5.4.1.2   Uddannelser

| — | EØSU kunne godt tænke sig, at Kommissionen hvad dette angår henviste til indholdet i sin meddelelse COM(2012) 582 final (kap. III-D). Inden for mikro- og nanoelektroniske komponenter, der er et område, som i sagens natur er i konstant udvikling, er menneskelig kapital og kvalifikationer samt foregribelse af behovene i højere grad end på andre områder afgørende for et positivt udfald af de forskellige tiltag. Kommissionen har allerede forberedt en oversigt over kvalifikationer og disses ækvivalens, som burde kunne gavne mobiliteten internt i EU. |
| --- | --- |

—

EØSU kunne godt tænke sig, at Kommissionen hvad dette angår henviste til indholdet i sin meddelelse COM(2012) 582 final (kap. III-D). Inden for mikro- og nanoelektroniske komponenter, der er et område, som i sagens natur er i konstant udvikling, er menneskelig kapital og kvalifikationer samt foregribelse af behovene i højere grad end på andre områder afgørende for et positivt udfald af de forskellige tiltag. Kommissionen har allerede forberedt en oversigt over kvalifikationer og disses ækvivalens, som burde kunne gavne mobiliteten internt i EU.

| — | Situationen med hensyn til skatter, uddannelse, adgang til kapital og prisen på arbejdskraft varierer i høj grad mellem de forskellige medlemsstater på grund af manglende harmonisering. EØSU er enig med Kommissionen i, at der skal lægges vægt på kvalifikationer. Udvalget opfordrer til, at alle sejl sættes til for at fremme harmoniseringen af uddannelser, kvalifikationer, knowhow og eksamensbeviser, som er nødvendige for at dække hele den europæiske mikro- og nanoelektroniske industris værdikæde. |
| --- | --- |

—

Situationen med hensyn til skatter, uddannelse, adgang til kapital og prisen på arbejdskraft varierer i høj grad mellem de forskellige medlemsstater på grund af manglende harmonisering. EØSU er enig med Kommissionen i, at der skal lægges vægt på kvalifikationer. Udvalget opfordrer til, at alle sejl sættes til for at fremme harmoniseringen af uddannelser, kvalifikationer, knowhow og eksamensbeviser, som er nødvendige for at dække hele den europæiske mikro- og nanoelektroniske industris værdikæde.

5.4.1.3   Sundhed

| 5.4.1.3.1 | OECD definerer nanoteknologier som teknologier, der gør det muligt at håndtere, undersøge eller udnytte meget små strukturer og systemer (2009). Hvad enten de er naturligt forekommende eller kunstigt fremstillede, er disse materialer uundværlige for nanoteknologier og håndteres og anvendes af mennesker, som borgere og som ansatte i virksomheder. |
| --- | --- |

5.4.1.3.1

OECD definerer nanoteknologier som teknologier, der gør det muligt at håndtere, undersøge eller udnytte meget små strukturer og systemer (2009). Hvad enten de er naturligt forekommende eller kunstigt fremstillede, er disse materialer uundværlige for nanoteknologier og håndteres og anvendes af mennesker, som borgere og som ansatte i virksomheder.

| 5.4.1.3.2 | Efter EØSU's opfattelse er det i en meddelelse, som sigter mod at bringe EU op blandt de førende i verden på området, påkrævet at fremsætte de nødvendige advarsler og gøre opmærksom på risikoen for menneskers sundhed samt minde om forsigtighedsprincippet, således at alle kan høste fordelene, og de mest sandsynlige risici kan minimeres, og så man undgår en gentagelse af asbestsagen. Visse nuværende og fremtidige komponenter i de nanoelektroniske systemer trænger ind i lungerne, blodet, hjernen og moderkagen. De har en interaktionsflade af en anseelig størrelse. |
| --- | --- |

5.4.1.3.2

Efter EØSU's opfattelse er det i en meddelelse, som sigter mod at bringe EU op blandt de førende i verden på området, påkrævet at fremsætte de nødvendige advarsler og gøre opmærksom på risikoen for menneskers sundhed samt minde om forsigtighedsprincippet, således at alle kan høste fordelene, og de mest sandsynlige risici kan minimeres, og så man undgår en gentagelse af asbestsagen. Visse nuværende og fremtidige komponenter i de nanoelektroniske systemer trænger ind i lungerne, blodet, hjernen og moderkagen. De har en interaktionsflade af en anseelig størrelse.

| 5.4.1.3.3 | I øvrigt anvender sundhedssektoren nanoelektroniske systemer og bidrager dermed til udvikling af forskningen. Man skal huske på, at dette i dag er takket være velfærdssystemerne, som udgør et afsætningsmarked for forskningen, for så vidt som krisen, arbejdsløsheden og underskuddene tillader det. |
| --- | --- |

5.4.1.3.3

I øvrigt anvender sundhedssektoren nanoelektroniske systemer og bidrager dermed til udvikling af forskningen. Man skal huske på, at dette i dag er takket være velfærdssystemerne, som udgør et afsætningsmarked for forskningen, for så vidt som krisen, arbejdsløsheden og underskuddene tillader det.

5.4.1.4   Bæredygtig udvikling

| 5.4.1.4.1 | EØSU minder om Kommissionens strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (EU 2020, COM(2010) 2020 final), og mener, at den europæiske strategi for mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer passer perfekt ind i denne sammenhæng. |
| --- | --- |

5.4.1.4.1

EØSU minder om Kommissionens strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (EU 2020, COM(2010) 2020 final), og mener, at den europæiske strategi for mikro- og nanoelektroniske komponenter og systemer passer perfekt ind i denne sammenhæng.

| 5.4.1.4.2 | Strategien bør allerede fra starten tage højde for, at den industri, som man ønsker at udvikle, allerede producerer særlige former for affald og vil komme til at producere endnu mere. Allerede fra forskningsstadiet er der behov for at styre og finansiere mikro- og nanomaterialernes livscyklus (navnlig de materialer, som fremstilles kunstigt) såvel som de systemer, der anvender disse materialer (jf. "bottom up"-tilgangen), især fordi man endnu ikke kender alle risici. Måske bør man supplere energibeskatningsdirektivet (3) med bestemmelser om disse materialer? |
| --- | --- |

5.4.1.4.2

Strategien bør allerede fra starten tage højde for, at den industri, som man ønsker at udvikle, allerede producerer særlige former for affald og vil komme til at producere endnu mere. Allerede fra forskningsstadiet er der behov for at styre og finansiere mikro- og nanomaterialernes livscyklus (navnlig de materialer, som fremstilles kunstigt) såvel som de systemer, der anvender disse materialer (jf. "bottom up"-tilgangen), især fordi man endnu ikke kender alle risici. Måske bør man supplere energibeskatningsdirektivet (3) med bestemmelser om disse materialer?

| 5.4.1.4.3 | Efter EØSU's mening kan den foreslåede industristrategi sidestilles med en politik for større anlægsarbejder, og den bør derfor opfylde kravene om bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

5.4.1.4.3

Efter EØSU's mening kan den foreslåede industristrategi sidestilles med en politik for større anlægsarbejder, og den bør derfor opfylde kravene om bæredygtig udvikling.

5.4.1.5   Styring

Nogle medlemsstater har arrangeret offentlige debatter om denne industrielle revolution. Længst fremme i værdikæden handler det om at vinde borgernes/forbrugernes tillid, så de køber europæiske produkter.

Derfor slår EØSU til lyd for, at de berørte parter inddrages, og at man drøfter risikostyring og en definition af ansvarlig innovation. Ved at fokusere på den fælles interesse og aktørernes ansvarlighed og ved at kortlægge spørgsmål og interessekonflikter vil man uvægerligt kunne bidrage til at finde løsninger, der er socialt acceptable for borgerne, som er vidende om de investeringer, der kræves, og om sektorens strategiske betydning.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 44 af 15.2.2013, s. 88; EUT C 54 af 19.2.2011, s. 58.

1

(2)  COM(2011) 808 final; "Horisont 2020 – rammeprogram for forskning og innovation".

2

(3)  COM(2011) 169 final.

3

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/181 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/181

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF og direktiv 2008/18/EF hvad angår de franske regioner i den yderste periferi og særlig Mayotte«

COM(2013) 577 final — 2013/0280 (CNS)

2014/C 67/37

Rådet besluttede den 12. september under henvisning til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF og direktiv 2008/118/EF hvad angår de franske regioner i den yderste periferi og særlig Mayotte"

COM(2013) 577 final — 2013/0280 (CNS).

Da EØSU går ind for indholdet og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober 2013, med 149 stemmer for, 3 imod og 6 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.

Bruxelles, den 16. oktober 2013.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/182 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/182

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1083/2006 for så vidt angår den finansielle tildeling til visse medlemsstater fra Den Europæiske Socialfond«

COM(2013) 560 final — 2013/0271 (COD)

2014/C 67/38

Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union besluttede henholdsvis den 10. juni og den 6. september 2013 under henvisning til artikel 177 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 for så vidt angår den finansielle tildeling til visse medlemsstater fra Den Europæiske Socialfond"

COM(2013) 560 final — 2013/0271 (COD).

EØSU besluttede på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, med 149 stemmer for, 3 imod og 6 hverken for eller imod at afgive en støtteudtalelse.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/183 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/183

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Udkast til forslag til Rådets forordning om fastsættelse af de maksimalt tilladte niveauer for radioaktivitet i fødevarer og foder som følge af nukleare ulykker eller andre tilfælde af strålingsfare — Udkast forelagt i medfør af Euratomtraktatens artikel 31 med henblik på udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg«

COM(2013) 576 draft

2014/C 67/39

Kommissionen besluttede den 6. august 2013 under henvisning til Euratom-traktatens artikel 31 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Udkast til forslag til Rådets forordning om fastsættelse af de maksimalt tilladte niveauer for radioaktivitet i fødevarer og foder som følge af nukleare ulykker eller andre tilfælde af strålingsfare"

COM(2013) 576 draft.

Da EØSU går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, med 149 stemmer for, 3 imod og 6 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 6.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/184 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/184

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Rådets forordning om åbning og forvaltning af autonome EU-toldkontingenter for import af visse fiskevarer til De Kanariske Øer i perioden 2014-2020«

COM(2013) 552 final — 2013/0266 (CNS)

2014/C 67/40

Rådet besluttede den 16. september 2013 under henvisning til artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Forslag til Rådets forordning om åbning og forvaltning af autonome EU-toldkontingenter for import af visse fiskevarer til De Kanariske Øer i perioden 2014-2020"

COM(2013) 552 final — 2013/0266 (CNS).

Da EØSU går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 493. plenarforsamling den 16.-17. oktober 2013, mødet den 16. oktober, med 149 stemmer for, 3 imod og 6 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.

Bruxelles, den 16. oktober 2013

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---