# Službeni list C 64/2014

| | ISSN 1977-1088
  doi:10.3000/19771088.C_2014.064.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 64 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | 574. ožujka 2014. |

ISSN 1977-1088

doi:10.3000/19771088.C_2014.064.hrv

Službeni list

Europske unije

C 64

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

574. ožujka 2014.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE
  ZAJEDNIČKA PARLAMENTARNA SKUPŠTINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU IZMEĐU ČLANICA AFRIČKE, KARIPSKE I PACIFIČKE SKUPINE DRŽAVA S JEDNE STRANE TE EUROPSKE UNIJE I NJEZINIH DRŽAVA ČLANICA S DRUGE STRANE

  26. zasjedanje održalo se u Adis Abebi (Etiopija) od 25. do 27. studenog 2013. |
| 2014/C 064/01 | Zapisnik sa sjednice od ponedjeljka 25. studenog 2013. | 1 |
| 2014/C 064/02 | Zapisnik s sjednice od utorka 26. studenog 2013. | 5 |
| 2014/C 064/03 | Zapisnik sa sjednice od srijede 27. studenog 2013. | 8 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE
  ZAJEDNIČKA PARLAMENTARNA SKUPŠTINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU IZMEĐU ČLANICA AFRIČKE, KARIPSKE I PACIFIČKE SKUPINE DRŽAVA S JEDNE STRANE TE EUROPSKE UNIJE I NJEZINIH DRŽAVA ČLANICA S DRUGE STRANE

  26. zasjedanje održalo se u Adis Abebi (Etiopija) od 25. do 27. studenog 2013.

ZAJEDNIČKA PARLAMENTARNA SKUPŠTINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU IZMEĐU ČLANICA AFRIČKE, KARIPSKE I PACIFIČKE SKUPINE DRŽAVA S JEDNE STRANE TE EUROPSKE UNIJE I NJEZINIH DRŽAVA ČLANICA S DRUGE STRANE

26. zasjedanje održalo se u Adis Abebi (Etiopija) od 25. do 27. studenog 2013.

2014/C 064/01

Zapisnik sa sjednice od ponedjeljka 25. studenog 2013.

1

2014/C 064/02

Zapisnik s sjednice od utorka 26. studenog 2013.

5

2014/C 064/03

Zapisnik sa sjednice od srijede 27. studenog 2013.

8

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treče čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treče čitanje

(Navedeni se postupak temelji na pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

OZNAKA KRATICA ODBORA

| AFET | Odbor za vanjske poslove |
| --- | --- |
| DEVE | Odbor za razvoj |
| INTA | Odbor za međunarodnu trgovinu |
| BUDG | Odbor za proračune |
| CONT | Odbor za proračunski nadzor |
| ECON | Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku |
| EMPL | Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja |
| ENVI | Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane |
| ITRE | Odbor za industriju, istraživanje i energetiku |
| IMCO | Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača |
| TRAN | Odbor za promet i turizam |
| REGI | Odbor za regionalni razvoj |
| AGRI | Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj |
| PECH | Odbor za ribarstvo |
| CULT | Odbor za kulturu i obrazovanje |
| JURI | Odbor za pravna pitanja |
| LIBE | Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove |
| AFCO | Odbor za ustavna pitanja |
| FEMM | Odbor za prava žena i jednakost spolova |
| PETI | Odbor za predstavke |
| DROI | Pododbor za ljudska prava |
| SEDE | Pododbor za sigurnost i obranu |

AFET

Odbor za vanjske poslove

DEVE

Odbor za razvoj

INTA

Odbor za međunarodnu trgovinu

BUDG

Odbor za proračune

CONT

Odbor za proračunski nadzor

ECON

Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku

EMPL

Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja

ENVI

Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane

ITRE

Odbor za industriju, istraživanje i energetiku

IMCO

Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača

TRAN

Odbor za promet i turizam

REGI

Odbor za regionalni razvoj

AGRI

Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj

PECH

Odbor za ribarstvo

CULT

Odbor za kulturu i obrazovanje

JURI

Odbor za pravna pitanja

LIBE

Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove

AFCO

Odbor za ustavna pitanja

FEMM

Odbor za prava žena i jednakost spolova

PETI

Odbor za predstavke

DROI

Pododbor za ljudska prava

SEDE

Pododbor za sigurnost i obranu

OZNAKE KRATICA KLUBOVA ZASTUPNIKA

| PPE | Klub zastupnika Europske pučke stranke (krščanski demokrati) |
| --- | --- |
| S&D | Klub zastupnika Progresivnog saveza socijalista i demokrata u Europskom parlamentu |
| ALDE | Klub zastupnika Saveza liberala i demokrata za Europu |
| Verts/ALE | Klub zastupnika Zelenih/Europskog slobodnog saveza |
| ECR | Europski konzervativci i reformisti |
| GUE/NGL | Konfederalni klub zastupnika Ujedinjene europske ljevice/Nordijske zelene ljevice |
| EFD | Klub zastupnika Europe slobode i demokracije |
| NI | nezavisni zastupnici |

PPE

Klub zastupnika Europske pučke stranke (krščanski demokrati)

S&D

Klub zastupnika Progresivnog saveza socijalista i demokrata u Europskom parlamentu

ALDE

Klub zastupnika Saveza liberala i demokrata za Europu

Verts/ALE

Klub zastupnika Zelenih/Europskog slobodnog saveza

ECR

Europski konzervativci i reformisti

GUE/NGL

Konfederalni klub zastupnika Ujedinjene europske ljevice/Nordijske zelene ljevice

EFD

Klub zastupnika Europe slobode i demokracije

NI

nezavisni zastupnici

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE ZAJEDNIČKA PARLAMENTARNA SKUPŠTINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU IZMEĐU ČLANICA AFRIČKE, KARIPSKE I PACIFIČKE SKUPINE DRŽAVA S JEDNE STRANE TE EUROPSKE UNIJE I NJEZINIH DRŽAVA ČLANICA S DRUGE STRANE 26. zasjedanje održalo se u Adis Abebi (Etiopija) od 25. do 27. studenog 2013.

| 4.3.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 64/1

---

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD PONEDJELJKA 25. STUDENOG 2013.

2014/C 64/01

Sadržaj

Svečana inauguracijska sjednica

Sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine

Sastav Zajedničke parlamentarne skupštine

Akreditiranje neparlamentarnih zastupnika

| 1. | Usvajanje dnevnog reda (AP101.510) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Usvajanje zapisnika dviju prethodnih sjednica 25. zasjedanja Zajedničke parlamentarne skupštine (OJ C 328, 12. studenog 2013.) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Najave supredsjednice, uključujući odluke donesene na sjednici Predsjedništva 24. studenog 2013. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Izlaganje Andrisa Piebalgsa, povjerenika Europske komisije za razvoj |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rasprava s Andrisom Piebalgsom, povjerenikom Europske komisije za razvoj – postupak spontanog javljanja za riječ |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pitanja Europskoj komisiji |
| --- | --- |

6.

| 7. | Radnje koje je poduzela Europska komisija na temelju rezolucija usvojenih na 25. zasjedanju Zajedničke parlamentarne skupštine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Suradnja jug — jug i trostrana suradnja: mogućnosti i izazovi za države AKP-a |
| --- | --- |

8.

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD PONEDJELJKA 25. STUDENOG 2013.

(Sjednica je otvorena u 11:00.)

Svečana inauguracijska sjednica

Skupštini su se obratili:

Abadula Gemeda Dago, predsjednik Doma narodnih zastupnika Etiopije, Joyce Laboso, supredsjednica Zajedničke parlamentarne skupštine, Patrice Tirolien, potpredsjednik Zajedničke parlamentarne skupštine i Hailemariam Dessalegn, predsjednik Vlade Etiopije.

(Sjednica je prekinuta u 12:10 i nastavljena u 15:10.)

SJEDNICOM PREDSJEDA: Joyce LABOSO

supredsjednica

Sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine

Supredsjednica je pozdravila sve sudionike.

Sastav Zajedničke parlamentarne skupštine

Supredsjednica je priopćila da će popis članova Zajedničke parlamentarne skupštine koji su proslijedile vlasti država AKP-a i Europski parlament biti priložen zapisniku.

Akreditiranje neparlamentarnih zastupnika

Supredsjednica je priopćila da su zbog izvanrednih slučajeva više sile zaprimljena dva zahtjeva za akreditiranje neparlamentarnih zastupnika u skladu s člankom 17. stavkom 1. Sporazuma iz Cotonoua i člankom 1. stavkom 2. Poslovnika Zajedničke parlamentarne skupštine. Imena tih zastupnika bit će zabilježena i navedena u prilogu zapisnika.

1.   Usvajanje dnevnog reda (AP101.510)

Dnevni je red usvojen u obliku navedenom u ovom zapisniku.

2.   Usvajanje zapisnika dviju prethodnih sjednica 25. zasjedanja Zajedničke parlamentarne skupštine (OJ C 328, 12. studenog 2013.)

Zapisnici su usvojeni.

3.   Najave supredsjednice, uključujući odluke donesene na sjednici Predsjedništva 24. studenog 2013.

Supredsjednica je izvijestila o ishodima sjednice Predsjedništva održane 24. studenog 2013.

Donesene su sljedeće odluke:

| a) | Stalni odbori izradit će nacrte sljedećih izvješća: | Odbor za politička pitanja







  — | Izazovi nacionalne pomirbe u državama nakon sukoba i kriza |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Stalni odbori izradit će nacrte sljedećih izvješća:

Odbor za politička pitanja

—

Izazovi nacionalne pomirbe u državama nakon sukoba i kriza

| | Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu







  — | Strateški razvoj privatnog sektora, uključujući inovacije za održivi i uključivi razvoj |
| --- | --- | --- |

Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu

—

Strateški razvoj privatnog sektora, uključujući inovacije za održivi i uključivi razvoj

| | Odbor za socijalna pitanja i okoliš







  — | Društvene i gospodarske posljedice smrtnosti i pothranjenosti djece u državama AKP-a |
| --- | --- | --- |

Odbor za socijalna pitanja i okoliš

—

Društvene i gospodarske posljedice smrtnosti i pothranjenosti djece u državama AKP-a

| b) | Nacrti amandmana Poslovnika bit će podneseni Skupštini na usvajanje. |
| --- | --- |

b)

Nacrti amandmana Poslovnika bit će podneseni Skupštini na usvajanje.

| c) | Od 12. do 14. veljače održat će se 11. regionalna sjednica u Port Louisu (Mauricijus). |
| --- | --- |

c)

Od 12. do 14. veljače održat će se 11. regionalna sjednica u Port Louisu (Mauricijus).

| d) | Misija prikupljanja informacija u Zimbabveu organizirat će se od 29. do 31. siječnja 2014. |
| --- | --- |

d)

Misija prikupljanja informacija u Zimbabveu organizirat će se od 29. do 31. siječnja 2014.

| e) | Misija za promatranje izbora bit će poslana u Madagaskar kako bi promatrala drugi krug predsjedničkih i parlamentarnih izbora 20. prosinca 2013. |
| --- | --- |

e)

Misija za promatranje izbora bit će poslana u Madagaskar kako bi promatrala drugi krug predsjedničkih i parlamentarnih izbora 20. prosinca 2013.

| f) | Nacrti amandmana o suradnji Skupštine te Europskog gospodarskog i socijalnog odbora bit će podneseni na razmatranje Odboru za politička pitanja u pisanom postupku. |
| --- | --- |

f)

Nacrti amandmana o suradnji Skupštine te Europskog gospodarskog i socijalnog odbora bit će podneseni na razmatranje Odboru za politička pitanja u pisanom postupku.

| g) | Međuparlamentarnoj uniji Međuvladina tijela za razvoj (IPU-IGAD) dodijelit će se status promatrača u Skupštini. |
| --- | --- |

g)

Međuparlamentarnoj uniji Međuvladina tijela za razvoj (IPU-IGAD) dodijelit će se status promatrača u Skupštini.

| h) | 27. sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine održat će se u Strasbourgu od 17. do 19. ožujka 2014., a 28. sjednica u Vanuatuu od 1. do 3. prosinca 2014. |
| --- | --- |

h)

27. sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine održat će se u Strasbourgu od 17. do 19. ožujka 2014., a 28. sjednica u Vanuatuu od 1. do 3. prosinca 2014.

Govornici: Michèle Rivasi i Michael Gahler

Supredsjednica je najavila rokove za sljedeće:

| — | amandmane na kompromisne rezolucije (o sigurnosti u regiji Velikih jezera te o stanju na otočju Komori): utorak, 26. studenog 2013. u 12:00; |
| --- | --- |

—

amandmane na kompromisne rezolucije (o sigurnosti u regiji Velikih jezera te o stanju na otočju Komori): utorak, 26. studenog 2013. u 12:00;

| — | zahtjeve koji se odnose na načine glasovanja: srijeda, 27. studenog 2013. u 10:00, pismeno. |
| --- | --- |

—

zahtjeve koji se odnose na načine glasovanja: srijeda, 27. studenog 2013. u 10:00, pismeno.

4.   Izlaganje Andrisa Piebalgsa, povjerenika Europske komisije za razvoj

Andris Piebalgs, povjerenik Europske komisije za razvoj, pregledao je dosadašnji napredak u ostvarivanju milenijskih razvojnih ciljeva u odnosu na razvojni okvir za razdoblje nakon 2015. i u planiranju programa za sljedećih sedam godina. Naglasio je da su borba protiv siromaštva i borba za održivost dvije različite, ali usko povezane stvari. Potreban je jedinstven niz ciljeva za čije će ostvarenje biti potreban novi globalni ugovor koji će uključivati vlade, pojednice, civilno društvo i privatni sektor. Povjerenik Piebalgs jasno je izrazio da Europska unija i dalje čini sve što je u njezinoj moći kako bi do 2015. milenijski razvojni ciljevi postali stvarnost. Pozdravio je ishode posebnog skupa Ujedinjenih naroda o milenijskim razvojnim ciljevima održanog u New Yorku u rujnu 2013.

5.   Rasprava s Andrisom Piebalgsom, povjerenikom Europske komisije za razvoj – postupak spontanog javljanja za riječ

U razmjeni gledišta usredotočilo se na sljedeće teme: spol i genitalno sakaćenje žena; obrazovanje i strukovno osposobljavanje kao dio programa za razdoblje nakon 2015.; strategiju za otvaranje novih radnih mjesta; sigurnost hrane i prehranu; biogoriva; financiranje razvoja; pristup obnovljivoj energiji; koordinaciju među donatorima EU-a; napori Etiopije da smanji smrtnost djece; ključ raspodjele i diferencijaciju u okviru 11. Europskog fonda za razvoj (EDF), obveze povezane s financiranjem potrebnim za ostvarenje milenijskih razvojnih ciljeva; trenutačno stanje sporazumâ o gospodarskom partnerstvu.

Govornici: Ana Gomes, Christophe Lutundula (Demokratska Republika Kongo), Abdourahamane Chegou (Niger), Komi Selom Klassou (Togo), Michèle Rivasi, Tesfaye Daba (Etiopija), Gay Mitchell, Nita R.K. Deerpalsing (Mauricijus), Olle Schmidt, Mariya Gabriel, Maria Da Graça Carvalho, Horst Schnellhardt, Christa Klaß, Adjedoue Weidou (Čad), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Gana), Odirile Motlhale (Bocvana), Boniface Yehouetome (Benin), Philippe Boulland, Makhosini Hlongwane (Zimbabve), Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Mo-Mamo Karerwa (Burundi) i Lucie Milebou (Gabon)

Povjerenik Piebalgs odgovorio je na pitanja zastupnika postavljena postupkom spontanog javljanja za riječ.

6.   Pitanja Europskoj komisiji

Europskoj komisiji postavljeno je 21 pitanje.

Komisija je prethodno pismeno odgovorila na pitanja. Povjerenik Piebalgs usmeno je odgovorio na dodatna pitanja koja su postavili sljedeći članovi:

| | pitanje br. 1 Dereka Vaughana o klimatskim promjenama i financiranju milenijskih razvojnih ciljeva; |
| --- | --- |

pitanje br. 1 Dereka Vaughana o klimatskim promjenama i financiranju milenijskih razvojnih ciljeva;

| | pitanje br. 2 Miguela Angela Martíneza Martíneza o tome kako uključiti održivi razvoj i borbu protiv klimatskih promjena u državama AKP-a u program za razdoblje nakon 2015.; |
| --- | --- |

pitanje br. 2 Miguela Angela Martíneza Martíneza o tome kako uključiti održivi razvoj i borbu protiv klimatskih promjena u državama AKP-a u program za razdoblje nakon 2015.;

| | pitanje br. 5 Enriquea Guerrera Saloma o strategijama EU-a za Afriku i Sahel; |
| --- | --- |

pitanje br. 5 Enriquea Guerrera Saloma o strategijama EU-a za Afriku i Sahel;

| | pitanje br. 6 Ane Gomes o kršenju slobode medija i zatiranju političkog neslaganja u Angoli; |
| --- | --- |

pitanje br. 6 Ane Gomes o kršenju slobode medija i zatiranju političkog neslaganja u Angoli;

| | pitanje br. 7 Mariye Gabriel o borbi protiv Gospodnje vojske otpora; |
| --- | --- |

pitanje br. 7 Mariye Gabriel o borbi protiv Gospodnje vojske otpora;

| | pitanje br. 8 Ollea Schmidta o trgovanju ljudima i nezakonitoj migraciji; |
| --- | --- |

pitanje br. 8 Ollea Schmidta o trgovanju ljudima i nezakonitoj migraciji;

| | pitanje br. 10 Marielle de Sarnez (zamijenio ju je Niccolò Rinaldi) o borbi protiv pothranjenosti djece; |
| --- | --- |

pitanje br. 10 Marielle de Sarnez (zamijenio ju je Niccolò Rinaldi) o borbi protiv pothranjenosti djece;

| | pitanje br 12 Fione Hall o financiranju imunizacije u Africi; |
| --- | --- |

pitanje br 12 Fione Hall o financiranju imunizacije u Africi;

| | pitanje br. 13 Michèle Rivasi o transparentnosti javno-privatnih partnerstva na području cjepiva; |
| --- | --- |

pitanje br. 13 Michèle Rivasi o transparentnosti javno-privatnih partnerstva na području cjepiva;

| | pitanje br. 14 Joa Linena o prisvajanju zemljišta: provođenju UN-ovih dobrovoljnih smjernica o odgovornom upravljanju držanjem zemlje, ribarstvom i šumarstvom; |
| --- | --- |

pitanje br. 14 Joa Linena o prisvajanju zemljišta: provođenju UN-ovih dobrovoljnih smjernica o odgovornom upravljanju držanjem zemlje, ribarstvom i šumarstvom;

| | pitanje br. 15 Catherine Bearder o biogorivima i pravima vlasništva zemlje; |
| --- | --- |

pitanje br. 15 Catherine Bearder o biogorivima i pravima vlasništva zemlje;

| | pitanje br. 18 Gaya Mitchella o ostvarivanju otpornosti i smanjenju rizika od katastrofa u državama AKP-a; |
| --- | --- |

pitanje br. 18 Gaya Mitchella o ostvarivanju otpornosti i smanjenju rizika od katastrofa u državama AKP-a;

| | pitanje br. 19 Lautafija F.S. Purcella (Samoa) o budućnosti skupine država AKP-a; |
| --- | --- |

pitanje br. 19 Lautafija F.S. Purcella (Samoa) o budućnosti skupine država AKP-a;

| | pitanje br. 20 Patricea Tiroliena o partnerstvu između EU-a i država AKP-a nakon 2020.; |
| --- | --- |

pitanje br. 20 Patricea Tiroliena o partnerstvu između EU-a i država AKP-a nakon 2020.;

| | pitanje br. 21 Michaela Cashmana (zamijenio ga je Derek Vaughan) o trećoj reviziji Sporazuma iz Cotonoua. |
| --- | --- |

pitanje br. 21 Michaela Cashmana (zamijenio ga je Derek Vaughan) o trećoj reviziji Sporazuma iz Cotonoua.

Autori pitanja br. 3, 4, 11 i 17 nisu imali dodatnih pitanja.

Autori pitanja br. 9 i 16 nisu bili prisutni.

7.   Radnje koje je poduzela Europska komisija na temelju rezolucija usvojenih na 25. zasjedanju Zajedničke parlamentarne skupštine

Dokument o daljnim koracima Komisije u vezi s rezolucijama koje je usvojila Zajednička parlamentarna skupština u Bruxellesu uključen je u dokumentaciju.

8.   Suradnja jug — jug i trostrana suradnja: mogućnosti i izazovi za države AKP-a

Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu

Suizvjestitelji: Elvis Mutiri wa Bashara (Demokratska Republika Kongo) i Jean-Jacob Bicep

Jean-Jacob Bicep predstavio je izvješće u svoje ime i ime suizvjestitelja.

Govornici: Christophe Lutundula (Demokratska Republika Kongo), Andre R. Worrel (Barbados), Hans-Peter Mayer, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Marlene Mizzi, Niccolò Rinaldi, Netty Baldeh (Gambija), François Alfonsi, Peter Štastný, Dharamkumar Seeraj (Gvajana), Christina Gutierrrez-Cortines, Nita R.K. Deerpalsing (Mauricijus), Piet Van der Walt (Namibija), Adjedoue Weidou (Čad), Makhosini Hlongwane (Zimbabve) i Peter Craig-Mcquaide (Europska komisija)

Članovi su naglasili važnost novih oblika suradnje kojima bi se državama u razvoju omogućilo da preuzmu veću ulogu s obzirom na to da se opseg razvojne pomoći smanjuje i da bi trebale učiti iz vlastitog iskustva. Međutim, članovi su također istaknuli da je uz suradnju potreban i prijenos tehnologije te znanje i iskustvo kako bi ona dovela do dugoročnog održivog razvoja i pridonijela gospodarskom rastu. Istraživanja i inovacije također trebaju igrati ključnu ulogu u takvoj suradnji.

(Sjednica je završila u 18:35.)

Joyce LABOSO

Patrice TIROLIEN

supredsjednici

Alhaj Muhammad MUMUNI i

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

glavni sutajnici

---

| 4.3.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 64/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 64/5

---

ZAPISNIK S SJEDNICE OD UTORKA 26. STUDENOG 2013.

2014/C 64/02

Sadržaj

| 1. | Hitna tema 1.: sigurnost u regiji Velikih Jezera |
| --- | --- |

1.

| 2. | Poštovanje vladavine prava i uloga nepristranog i neovisnog sudstva |
| --- | --- |

2.

| 3. | Međuinstitucionalna suradnja Afričke unije i Europske unije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Društveni i ekološki učinci nomadskog stočarstva na države AKP-a |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ususret novom obliku upravljanja financiranjem razvoja |
| --- | --- |

5.

| i. | Korištenje prirodnih resursa |
| --- | --- |

i.

| ii. | Fiskalna reforma i redistribucija bogatstva |
| --- | --- |

ii.

| iii. | Decentralizirana suradnja |
| --- | --- |

iii.

| 6. | Razno |
| --- | --- |

6.

ZAPISNIK S SJEDNICE OD UTORKA 26. STUDENOG 2013

(Sjednica je otvorena u 9:15.)

SJEDNICOM PREDSJEDA: Louis MICHEL

supredsjednik

1.   Hitna tema 1.: sigurnost u regiji Velikih Jezera

Jose Costa Pereira iz Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) održao je izlaganje o sigurnosti u regiji Velikih jezera.

Govornici: Mariya Gabriel, Laurent Ngon-Baba (Srednjoafrička republika), Norbert Neuser, Christophe Lutundula (Demokratska Republika Kongo), Fiona Hall, Tesfaye Daba (Etiopija), Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Jean-Jacob Bicep, Adjedoue Weidou (Čad), Jacob Oulanyah (Uganda), Dambert René Ndouane (Republika Kongo), Slavi Binev, Simon Vuwa Kaunda (Malavi), Hans-Peter Mayer, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Louis Michel i Ana Gomes

Govornici su izrazili zadovoljstvo zbog najnovijih događanja u istočnom dijelu Demokratske Republike Kongo, osobito zbog poraza pokreta M23. Članovi su međutim naglasili da isključivo vojno rješenje nije dovoljno te istaknuli svoju zabrinutost zbog humanitarne krize i povrede ljudskih prava (posebice žena i djece). Govornici su također spomenuli da bi Vlada Demokratske Republike Kongo trebala uvesti široke političke i institucionalne reforme, osobito u sigurnosnom sektoru. Kako bi se to ostvarilo potreban je kontinuirani angažman međunarodne zajednice, kao što je i predviđeno Okvirnim sporazumom iz veljače 2013. Potrebno je također zaustaviti pljačku prirodnih resursa kojom se potpiruju sukobi u Demokratskoj Republici Kongo i regiji Velikih jezera.

2.   Poštovanje vladavine prava i uloga nepristranog i neovisnog sudstva

Odbor za politička pitanja

Suizvjestitelji: Dharamkumar Seeraj (Gvajana) i Filip Kaczmarek

Filip Kaczmarek i Dharamkumar Seeraj (Gvajana) predstavili su izvješće.

Govornici: Mariya Gabriel, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Juan Fernando Lopez Aguilar, Laurent Ngon-Baba (Srednjoafrička Republika), Olle Schmidt, Nita R. K. Deerpalsing (Mauricijus), François Alfonsi, Tesfaye Daba (Ethiopia), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Gana), Moses Y. Kollie (Liberija), Hans-Peter Mayer, Abdourahamane Chegou (Niger), Derek Vaughan, Adjedoue Weidou (Čad), Ana Gomes, Komi Selom Klassou (Togo), Jacob Oulanyah (Uganda), Joyce Laboso (Kenija) i Francesca Mosca (Europska komisija)

Članovi su naglasili važnost uspostavljanja ravnoteže među zakonodavnom, izvršnom i sudskom vlasti te upozorili na posljedice nepoštivanja vladavine prava u pogledu korupcije, nedostatka ulaganja i gospodarskog pada. Naglasili su potrebu za neovisnim postupkom imenovanja i disciplinarnim sustavom za suce i tužitelje te istaknuli da je za kompetentno sudstvo potreban dugoročni postupak koji zahtijeva sustavno građansko obrazovanje od rane dobi. Članovi su potaknuli razmjenu dobre prakse među državama AKP-a koje su doživjele slične situacije te zatražili daljnju pomoć u razvijanju kapaciteta.

Suizvjestitelji Dharamkumar Seeraj (Gvajana) i Filip Kaczmarek zaključili su raspravu.

Francesca Mosca (Europska komisija) izrekla je zaključne napomene.

3.   Međuinstitucionalna suradnja Afričke unije i Europske unije

Završna rasprava

Zamjenik predsjednika Komisije Afričke unije Erastus Mwencha predstavio je međuinstitucionalnu suradnju Afričke unije i Europske unije.

Govornici: Gay Mitchell, Ana Gomes, Olle Schmidt, Adjedoue Weidou (Čad), Jean-Jacob Bicep, Slavi Binev, Peter Štastný, Jo Leinen, Tesfaye Daba (Etiopija), Mariya Gabriel, James Kembi-Gitura (Kenija)

Iako ne bi trebala nužno u potpunosti slijediti model Europske unije, Afrička bi unija trebala stremiti njezinim ključnim načelima, kao što je povećanje međuovisnosti među državama članicama i jačanje solidarnosti na svim razinama. Neki su članovi izrazili žaljenje zbog neučinkovite uporabe pomoći te činjenice da se zajedničke vrijednosti na kojima je parnerstvo temeljeno nisu ostvarile. Drugi su upozorili na složenost višestrukih platformi s promjenljivim teritorijem. Članovi iz država AKP-a uvjerili su svoje kolege da poboljšanje odnosa s novim partnerima neće ugroziti njihovo dugogodišnje partnerstvo s Europskom unijom. Članovi su također potaknuli užu suradnju u rješavanju globalnih pitanja kao što su migracije i klimatske promjene.

Erastus Mwencha odgovorio je na pitanja članova.

Francesca Mosca (Europska komisija) i Jose Costa Pereira (Europska služba za vanjsko djelovanje) zaključili su raspravu.

(Sjednica je prekinuta u 12:15 i nastavljena u 15:08.)

SJEDNICOM PREDSJEDA: Joyce LABOSO

supredsjednica

4.   Društveni i ekološki učinci nomadskog stočarstva na države AKP-a

Odbor za socijalna pitanja i okoliš

Suizvjestitelji: Abdourahamane Chégou (Niger) i Fiona Hall

Fiona Hall i Abdourahamane Chégou (Niger) predstavili su izvješće.

Govornici: Boniface Yehouetome (Benin), Horst Schnellhardt, Norbert Neuser, Catherine Bearder, Michèle Rivasi, Selom Klassou (Togo), Edit Bauer, Christa Klaß i Peter Craig-McQuaide (Europska komisija)

Članovi su istaknuli važnost nomadskog stočarstva i njegova doprinosa ne samo gospodarstvima afričkih država već i važnim sektorima poput zdravstva, okoliša i sigurnosti hrane. Članovi su također naglasili temeljnu ulogu nomadskog stočarstva kao načina života te njegovu povezanost s kulturnim i tradicionalnim vrijednostima koje sežu stoljećima u prošlost.

Suizvjestitelji su zaključili raspravu.

5.   Ususret novom obliku upravljanja financiranjem razvoja

Rasprava bez rezolucije

i.   Korištenje prirodnih resursa

Govornici: Louis Michel, Boniface Yehouetome (Benin), Horst Schnellhardt, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Patrice Tirolien, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Fiona Hall, Tesfaye Daba (Etiopija), Michèle Rivasi, Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Slavi Binev, Abdourahamane Chegou (Niger), Christa Klaß, Adjedoue Weidou (Čad), Makhosini Hlongwane (Zimbabve) i Peter Craig-McQuaide (Europska komisija)

Članovi su pozvali parlamente da od vlada zahtijevaju odgovornost kako bi se građanima osigurale najveće moguće koristi od iskorištavanja prirodnih resursa. Također su istaknuli važnost veće transparentnosti i promicanja dobrog upravljanja u borbi protiv korupcije, utaje poreza i drugih nezakonitih financijskih odljeva.

ii.   Fiskalna reforma i redistribucija bogatstva

Povjerenik za gospodarska pitanja Afričke unije Anthony Mothae Maruping predstavio je fiskalnu reformu i redistribuciju bogatstva.

Govornici: Edit Bauer, Ole Christensen, Niccolò Rinaldi, François Alfonsi, Abdikadir Aden (Kenija), Slavi Binev, Abdourahamane Chegou (Niger), Virgilio de Fontes Pereira (Angola), Makhosini Hlongwane (Zimbabve), Louis Michel, Ana Gomes i Peter Craig-McQuaide (Europska komisija)

Članovi su naglasili važnost uspostavljanja učinkovitog poreznog sustava i provedbe zakonodavstva kako bi se osiguralo ubiranje očekivanih prihoda te njihova učinkovita i pravedna raspodjela u korist građana. Također su zatražili promicanje održiva i uključiva razvoja te iskorijenje siromaštva.

Anthony Mothae Maruping zaključio je raspravu.

iii.   Decentralizirana suradnja

Jalal Abdel-Latif iz Gospodarske komisije UN-a za Afriku predstavio je decentraliziranu suradnju.

Članovi su istaknuli dodanu vrijednost decentralizirane suradnje kao sredstva za poticanje participativnih pristupa kojima bi se promicalo vlasništvo i osnaživanje uključivanjem, primjerice, civilnog društva u njegovim raznim oblicima. Također su naglasili značajan doprinos koji je takva suradnja imala u smanjenju siromaštva i ostvarenju milenijskih razvojnih ciljeva, i to s manjim sredstvima od onih multilateralnih i bilateralnih donatora. Međutim, kako bi decentralizirana suradnja bila uspješna, potrebna je snažna i trajna politička potpora. Decentralizirana proračunska potpora istaknuta je kao instrument kojim bi se mogla omogućiti distribucija pomoći u onim područjima gdje je proračunska potpora središnjoj vlasti privremeno ukinuta.

Govornici: Horst Schnellhardt, Myriam Ouedraogo Zare (Burkina Faso), Norbert Neuser, Catherine Bearder, Abdikadir Aden (Kenija), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Abdourahamane Chegou (Niger), Peter Šťastný, Selom Klassou (Togo) i Louis Michel

Peter Craig-McQuaide (Europska komisija) zaključio je raspravu.

6.   Razno

Supredsjednik Louis Michel priopćio je da je supredsjednicima odobren posjet zatvoru u Adis Abebi 27. studenog 2013..

(Sjednica je završila u 18:30.)

Joyce LABOSO

Louis MICHEL

supredsjednici

Alhaj Muhammad MUMUNI i

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

glavni sutajnici

---

| 4.3.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 64/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 64/8

---

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD SRIJEDE 27. STUDENOG 2013.

2014/C 64/03

Sadržaj

| 1. | Uloga razvoja zelenog gospodarstva u osiguravanju održivog razvoja u Etiopiji |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izlaganje Rolandasa Krisciunasa, zamjenika ministra vanjskih poslova Litve i predsjednika Vijeća EU-a |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izlaganje Fonotoea Luafesilija Pierrea Lauofoa, potpredsjednika Vlade i ministra za vanjske poslove i trgovinu Samoe te predsjednika Vijeća AKP-a |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pitanja Vijeću |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rasprava s Vijećem – postupak spontanog javljanja za riječ |
| --- | --- |

5.

| 6. | Hitna tema 2.: stanje na otočju Komori |
| --- | --- |

6.

| 7. | Odobrenje zapisnika sa sjednice od ponedjeljka 25. studenog 2013. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Izvješće o 10. regionalnoj sjednici (Zapadnoafrička regija) održanoj u Abuji (Nigerija) od 17. do 19. srpnja 2013. – izvješće supredsjednika |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sažeta izvješća s radionica |
| --- | --- |

9.

| 10. | Odobrenje zapisnika jutarnjih i popodnevnih sjednica od utorka, 26. studenog 2013. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Borba protiv genitalnog sakaćenja žena |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ostvarenje milenijskih razvojnih ciljeva u Africi |
| --- | --- |

12.

| 13. | Izvješće gospodarskih i socijalnih partnera |
| --- | --- |

13.

| 14. | Glasovanje o prijedlozima rezolucija sadržanima u izvješćima koja su podnijela tri stalna odbora |
| --- | --- |

14.

| 15. | Glasovanje o hitnim prijedlozima rezolucija |
| --- | --- |

15.

| 16. | Glasovanje o amadmanima na Poslovnik Zajedničke parlamentarne skupštine između država AKP-a i EU-a |
| --- | --- |

16.

| 17. | Razno |
| --- | --- |

17.

| 18. | Datum i mjesto održavanja 27. sjednice Zajedničke parlamentarne skupštine |
| --- | --- |

18.

| Prilog I. | Abecedni popis članova zajedničke parlamentarne skupštine |
| --- | --- |

Prilog I.

| Prilog II. | Popis nazočnih na sjednici održanoj u adis abebi u etiopiji od 25. do 27. Studenoga 2013. |
| --- | --- |

Prilog II.

| Prilog III. | Akreditiranje neparlamentarnih zastupnika |
| --- | --- |

Prilog III.

| Prilog IV. | Usvojeni tekstovi |
| --- | --- |

Prilog IV.

| — | Rezolucija o poštovanju vladavine prava i ulozi nepristranog i neovisnog pravosuđa (AKP-EU/101.521/13/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Rezolucija o suradnji jug-jug i trostranoj suradnji: mogućnosti i izazovi za države AKP-a (AKP-EU/101.516/13/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Rezolucija o društvenim i ekološkim učincima nomadskog stočarstva na države AKP-a (AKP-EU/101.526/13/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Rezolucija o sigurnost u regiji Velikih jezera (AKP-EU/101.541/13/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Amandmani na Poslovnik Zajedničke parlamentarne skupštine (AP101.347) |
| --- | --- |

—

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD SRIJEDE 27. STUDENOG 2013.

(Sjednica je otvorena u 9:10.)

SJEDNICOM PREDSJEDA: Louis MICHEL

supredsjednik

1.   Uloga razvoja zelenog gospodarstva u osiguravanju održivog razvoja u Etiopiji

Razmjena gledišta s Dessalegneom Mesfinom (zamjenik glavnog tajnika, Etiopsko tijelo za zaštitu okoliša)

Dessalegne Mesfin iznio je glavne izazove s kojima je Etiopija suočena kada se radi o smanjenju emisija ugljičnog dioksida te predstavio mjere koje je etiopska vlada usvojila kako bi se ublažio učinak klimatskih promjena u državi te promoviralo zeleno gospodarstvo. Članovi su čestitali Etiopiji na njezinom ambiocioznom planu za borbu protiv klimatskih promjena, ali i naglasili kako je potrebno da etiopska vlada usvoji mjere kojima se poštuju prava etiopskih građana.

Govornici: Gay Mitchell, Jo Leinen, Fiona Hall, Michèle Rivasi, Edit Bauer, Ana Gomes i Louis Michel

Dessalegne Mesfin zaključio je raspravu.

2.   Izlaganje Rolandasa Krisciunasa, zamjenika ministra vanjskih poslova Litve i predsjednika Vijeća EU-a

Rolandas Krisciunas predstavio je prioritete litavskog predsjedanja Europskom unijom: Sahel, Somalija i sukobi u regiji Velikih jezera i Srednjoafričkoj Republici. Naglasio je da je pred zajedničkim izazovima, kao što su klimatske promjene, potrebna suradnja partnera EU-a i država AKP-a te da je potrebno razmisliti o budućnosti njihova odnosa nakon isteka Sporazuma iz Cotonoua 2020. Također je iznio detalje nacionalnih i regionalnih programa za 11. Europski fond za razvoj.

3.   Izlaganje Fonotoea Luafesilija Pierrea Lauofoa, potpredsjednika Vlade i ministra za vanjske poslove i trgovinu Samoe te predsjednika Vijeća AKP-a

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo pozdravio je jedinstven odgovor EU-a i država članica AKP-a na opasnosti od terorizma nakon napada na trgovački centar Westgate u Nairobiju (Kenija). Istaknuo je nekoliko područja u kojima bi obje strane trebale usko surađivati: klimatske promjene, migracije i svjetski trgovinski režim. Također je naglasio važnost poljoprivredne proizvodnje i sigurnosti hrane te napomenuo da ova pitanja trebaju biti prioritet razvojnog okvira za razdoblje nakon 2015.

4.   Pitanja Vijeću

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo (Samoa) odgovorio je u ime Vijeća AKP-a na sljedeća pitanja i dodatna pitanja:

| | pitanje br. 1 Enriquea Guerrera Saloma o strategijama EU-a za Afriku i Sahel; |
| --- | --- |

pitanje br. 1 Enriquea Guerrera Saloma o strategijama EU-a za Afriku i Sahel;

| | pitanje br. 2 Horsta Schnellhardta o opasnostima destabilizacije u Keniji; |
| --- | --- |

pitanje br. 2 Horsta Schnellhardta o opasnostima destabilizacije u Keniji;

| | pitanje br. 3 Jeana-Jacoba Bicepa o „nezakonitom ispiranju zlata u Gvajani: zajednička odgovornost?”; |
| --- | --- |

pitanje br. 3 Jeana-Jacoba Bicepa o „nezakonitom ispiranju zlata u Gvajani: zajednička odgovornost?”;

| | pitanje br. 4 Fione Hall o milenijskim razvojnim ciljevima i ciljevima održivog razvoja te pitanje br. 6 Filipa Kaczmareka o razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015.; |
| --- | --- |

pitanje br. 4 Fione Hall o milenijskim razvojnim ciljevima i ciljevima održivog razvoja te pitanje br. 6 Filipa Kaczmareka o razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015.;

| | pitanje br. 5 Ane Gomes o kršenju slobode medija i zatiranju političkog neslaganja u Etiopiji; |
| --- | --- |

pitanje br. 5 Ane Gomes o kršenju slobode medija i zatiranju političkog neslaganja u Etiopiji;

| | pitanje br. 8 Ollea Schmidta o slobodi govora u državama AKP-a. |
| --- | --- |

pitanje br. 8 Ollea Schmidta o slobodi govora u državama AKP-a.

Autori pitanja br. 1, 2 i 3 nisu imali dodatnih pitanja.

Autori pitanja br. 7 i 9 nisu bili prisutni.

Rolandas Krisciunas odgovorio je u ime Vijeća EU-a na sljedeća pitanja i dodatna pitanja:

| | pitanje br. 10 Enriquea Guerrera Saloma o strategijama EU-a za Afriku i Sahel; |
| --- | --- |

pitanje br. 10 Enriquea Guerrera Saloma o strategijama EU-a za Afriku i Sahel;

| | pitanje br. 11 Marielle de Sarnez (zamijenila ju je Fiona Hall) o usklađivanju europskih mjera protiv piratstva u obalnim vodama Somalije; |
| --- | --- |

pitanje br. 11 Marielle de Sarnez (zamijenila ju je Fiona Hall) o usklađivanju europskih mjera protiv piratstva u obalnim vodama Somalije;

| | pitanje br. 12 Horsta Schnellhardta o opasnostima destabilizacije u Keniji; |
| --- | --- |

pitanje br. 12 Horsta Schnellhardta o opasnostima destabilizacije u Keniji;

| | pitanje br. 13 Gaya Mitchella o nesigurnosti opskrbe hranom u regiji Sahel; |
| --- | --- |

pitanje br. 13 Gaya Mitchella o nesigurnosti opskrbe hranom u regiji Sahel;

| | pitanje br. 15 Michèle Rivasi o zabrinutosti zbog stanja na Madagaskaru i predstojećih izbora; |
| --- | --- |

pitanje br. 15 Michèle Rivasi o zabrinutosti zbog stanja na Madagaskaru i predstojećih izbora;

| | pitanje br. 16 Patricea Tiroliena o prijelaznom razdoblju između 10. i 11. Europskog fonda za razvoj; |
| --- | --- |

pitanje br. 16 Patricea Tiroliena o prijelaznom razdoblju između 10. i 11. Europskog fonda za razvoj;

| | pitanje br 19 Joa Leinena o Zelenom klimatskom fondu; |
| --- | --- |

pitanje br 19 Joa Leinena o Zelenom klimatskom fondu;

| | pitanje br. 20 Catherine Bearder o trofejima divljih životinja; |
| --- | --- |

pitanje br. 20 Catherine Bearder o trofejima divljih životinja;

| | pitanje br. 21 Ane Gomes o kršenju slobode medija i zatiranju političkog neslaganja u Etiopiji. |
| --- | --- |

pitanje br. 21 Ane Gomes o kršenju slobode medija i zatiranju političkog neslaganja u Etiopiji.

Autor pitanja br. 16 nije imao dodatnih pitanja.

Autori pitanja br. 14, 17 i 18 nisu bili prisutni.

5.   Rasprava s Vijećem – postupak spontanog javljanja za riječ

Govornici: Olle Schmidt, Catherine Bearder, Tesfaye Daba (Etiopija), James Kemi-Gitura (Kenija), Michèle Rivasi, Laurent Ngon-Baba (Srednjoafrička Republika), Ana Gomes, Manuel Jimenez (Dominikanska Republika), Elmi Obsieh Wais (Džibuti), Ibrahim Bundu (Sijera Leone), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Kennedy Hamudulu (Zambija), Moses Y. Kollie (Liberija), Louis Michel, Christophe Lutundula (Demokratska Republika Kongo) i Abdurahamane Chegou (Niger)

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo i Rolandas Krisciunas odgovarali su na pitanja i sudjelovali u raspravi o različitim temama, uključujući tragediju kod otoka Lampeduse, migracije, Keniju i Međunarodni kazneni sud, uključivanje Europskog fonda za razvoj u proračun, stanje u Srednjoafričkoj Republici, odnos između organizacija civilnog društva i lokalnog stanovništva te političku situaciju i stanje ljudskih prava u Etiopiji.

6.   Hitna tema 2.: stanje na otočju Komori

Govornici: Vincent Ringenberg (Europska služba za vanjsko djelovanje), Christophe Lutundula (Demokratska Republika Kongo), Philippe Boulland, Patrice Tirolien, Netty Baldeh (Gambija), Michèle Rivasi, Olle Schmidt, Moses Y. Kollie (Liberija), Djaé Ahamada Chanfi (Komori) i Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija)

Zastupnici u Europskom parlamentu ukazali su na različita zbivanja i druge izazove u Uniji Komori. Države članice AKP-a oštro su osudile stalni francuski nadzor nad Mayotteom, raspisivanje važnih referenduma na otoku te njegov status kao departmana Francuske Republike. Pritom su se članovi država AKP-a pozvali na niz UN-ovih rezolucija o ovim pitanjima, kao i na stavove o drugim pitanjima teritorijalnog suvereniteta. Također su se usprotivili statusu najudaljenije regije unutar EU-a, koji bi Mayotte imao od 1. siječnja 2014.

7.   Odobrenje zapisnika sa sjednice od ponedjeljka 25. studenog 2013.

Zapisnik je usvojen.

(Zasjedanje je prekinuto u 12:30 i nastavljeno u 15:15.)

Joyce LABOSO i

Louis MICHEL

supredsjednici

Alhaj Muhammad MUMUNI i

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

glavni sutajnici

SJEDNICOM PREDSJEDA: Joyce LABOSO

supredsjednica

supredsjednica

8.   Izvješće o 10. regionalnoj sjednici (Zapadnoafrička regija) održanoj u Abuji (Nigerija) od 17. do 19. srpnja 2013. – izvješće supredsjednika

Izvješće o 10. regionalnoj sjednici (Zapadnoafrička regija) održanoj u Abuji (Nigerija) od 17. do 19. srpnja 2013. – izvješće supredsjednika

Supredsjednica Joyce Laboso i Michèle Rivasi podnijele su usmeno izvješće o zaključcima regionalne sjednice održane u Abuji od 17. do 19. srpnja 2013. s naglaskom na glavne teme o kojima se raspravljalo.

Govornici: Alban Sumana Kingsford Bagbin (Gana), Sangoné Sall (Senegal), Boniface Yehouetome (Benin), Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritanija), Michèle Rivasi i Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija)

Članovi su izrazili zabrinutost zbog problema pretakanja nafte i predložili sustav sljedivosti s ciljem povećanja kontrole nad naftom i njezinim konačnim odredištem na tržištu.

9.   Sažeta izvješća s radionica

Sažeta izvješća s radionica

Catherine Bearder podnijela je usmeno izvješće o radionici na temu programa za razvoj stanovanja s ciljem osiguranja urbane održivosti.

Tutai Tura (Cookovo otočje) podnio je usmeno izvješće na temu stvaranje poslovnih prilika za mlade i žene pomoću razvoja mikro i malih poduzeća.

10.   Odobrenje zapisnika jutarnjih i popodnevnih sjednica od utorka, 26. studenog 2013.

Odobrenje zapisnika jutarnjih i popodnevnih sjednica od utorka, 26. studenog 2013.

Zapisnik je usvojen.

11.   Borba protiv genitalnog sakaćenja žena

Borba protiv genitalnog sakaćenja žena

Rasprava bez rezolucije s Bogaletch Gebre, osnivačicom organizacije KMG Etiopija.

Bogaletch Gebre predstavila je rad koji je sama pokrenula i vodila protiv genitalnog sakaćenja žena.

Govornici: Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Mariya Gabriel, Idriss Amaoud Ali (Džibuti), Maria Muniz de Urquiza, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Nyasha Eunice Chikwinya (Zimbabve), Michèle Rivasi, James Kembi-Gitura, Edit Bauer, Nita R. K. Deerpalsing (Mauricijus), Louis Michel, Vincent Ringenberg (ESVD) i Ana Gomes

Zahvaljujući dijalogu sa zajednicama stopa genitalnog sakaćenja žena u razdoblju od deset godina smanjila se sa 100 % na približno 3 %. Otmica mladenki i nasilje u obitelji također su smanjeni. Članovi su pohvalili angažman, način rada i rezultate Bogaletch Gebre te zatražili donošenje zakona, daljnje obrazovanje i druge mjere koje podržavaju i nastavljaju s radom u borbi protiv genitalnog sakaćenja žena.

Bogaletch Gebre zaključila je raspravu.

12.   Ostvarenje milenijskih razvojnih ciljeva u Africi

Ostvarenje milenijskih razvojnih ciljeva u Africi

Rasprava bez rezolucije

Govornici: Peter Craig-McQuaide (Europska komisija), Boniface Yehouetome (Benin), Filip Kaczmarek, Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Ole Christiansen, Mohamed Abdirahman Abdillahi (Džibuti), Catherine Bearder, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Jean-Jacob Bicep, Netty Baldeh (Gambija), Sàbado Teresa Malendza (Mozambik), Abdourahamane Chegou (Niger), Edit Bauer, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Philippe Boulland, Mariya Gabriel, Komi Selom Klassou (Togo), Makhosini Hlongwane (Zimbabve), Simon Vuwa Kaunda (Malavi), James Kembi-Gitura (Kenija) i Mussa Azzan Zungu (Tanzanija)

Članovi su napomenuli da smanjenje siromaštva zaostaje za iznadprosječnim rastom u Africi posljednjih pet godina te da ga nejednakosti ugrožavaju. Unatoč značajnom napretku u ostvarenju milenijskih razvojnih ciljeva u kontekstu zdravlja djece i majki, Afrika još uvijek ima najveći udio u smrtnosti djece i majki. Članovi su zaključili da zemlje moraju nastaviti učiti jedne od drugih i da one zemlje, koje su uskladile kontinuiran ravnomjeran rast s političkom stabilnošću i politikama usmjerenim na razvoj, postupaju ispravno i u skladu s većinom ciljeva.

Peter Craig-McQuaide (Europska komisija) zaključio je raspravu.

13.   Izvješće gospodarskih i socijalnih partnera

Izvješće gospodarskih i socijalnih partnera

Izlaganje Xaviera Verbovena, predsjednika Odbora za praćenje AKP-a, Europski gospodarski i socijalni odbor

Xavier Verboven predstavio je nezamjenjivu ulogu civilnog društva u održivom razvoju.

Govornici: Netty Baldeh (Gambija), Michèle Rivasi, Adjedoue Weidou (Čad) i Kennedy K. Hamudulu (Zambija)

Članovi su raspravljali o uvjetima na području aktivnosti civilnog društva u određenim zemljama.

Xavier Verboven zaključio je raspravu.

Supredsjednica je srdačno zahvalila članovima na izvrsnoj suradnji tijekom svog mandata i obavijestila je Skupštinu da će je naslijediti Fitz A. Jackson iz Jamajke.

SJEDNICOM PREDSJEDA: Louis MICHEL

supredsjednik

supredsjednik

Supredsjednik je zahvalio supredsjednici Joyce Laboso i poželio joj sve najbolje u budućnosti.

14.   Glasovanje o prijedlozima rezolucija sadržanima u izvješćima koja su podnijela tri stalna odbora

Glasovanje o prijedlozima rezolucija sadržanima u izvješćima koja su podnijela tri stalna odbora

Supredsjednik je podsjetio Skupštinu na postupke glasovanja.

| — | Poštovanje vladavine prava i uloga nepristranog i neovisnog sudstva (ACP-EU/101.521/13/A/fin)
  Odbor za politička pitanja
  Izvijestili: Dharamkumar Seeraj (Gvajana) i Filip Kaczmarek
  Nema podnesenih amadmana.
  Rezolucija je jednoglasno usvojena. |
| --- | --- |

—

Poštovanje vladavine prava i uloga nepristranog i neovisnog sudstva (ACP-EU/101.521/13/A/fin)

Odbor za politička pitanja

Izvijestili: Dharamkumar Seeraj (Gvajana) i Filip Kaczmarek

Nema podnesenih amadmana.

Rezolucija je jednoglasno usvojena.

| — | Suradnja jug – jug i trostrana suradnja: prilike i izazovi za države AKP-a (ACP-EU/101.516/13/A/fin)
  Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu
  Izvijestili: Elvis Mutiri wa Bashara (Demokratska Republika Kongo) i Jean-Jacob Bicep
  Usvojen amandman: 1.
  Rezolucija je jednoglasno usvojena u izmijenjenom obliku. |
| --- | --- |

—

Suradnja jug – jug i trostrana suradnja: prilike i izazovi za države AKP-a (ACP-EU/101.516/13/A/fin)

Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu

Izvijestili: Elvis Mutiri wa Bashara (Demokratska Republika Kongo) i Jean-Jacob Bicep

Usvojen amandman: 1.

Rezolucija je jednoglasno usvojena u izmijenjenom obliku.

| — | Društveni i ekološki učinci nomadskog stočarstva u državama AKP-a (ACP-EU/101.526/13/A/fin)
  Odbor za socijalna pitanja i okoliš
  Izvijestili: Abdourahamane Chégou (Niger) i Fiona Hall
  Nema podnesenih amadmana.
  Rezolucija je jednoglasno usvojena. |
| --- | --- |

—

Društveni i ekološki učinci nomadskog stočarstva u državama AKP-a (ACP-EU/101.526/13/A/fin)

Odbor za socijalna pitanja i okoliš

Izvijestili: Abdourahamane Chégou (Niger) i Fiona Hall

Nema podnesenih amadmana.

Rezolucija je jednoglasno usvojena.

15.   Glasovanje o hitnim prijedlozima rezolucija

Glasovanje o hitnim prijedlozima rezolucija

| — | Sigurnost u regiji Velikih jezera (ACP-EU/101.541/13/fin.)
  Usvojeni amandmani: 1, 3. 4. usmeni amandmani 1., 6.
  Odbijeni amandmani: 2.
  Dopuna pao: 5
  Rezolucija je jednoglasno usvojena u izmijenjenom obliku. |
| --- | --- |

—

Sigurnost u regiji Velikih jezera (ACP-EU/101.541/13/fin.)

Usvojeni amandmani: 1, 3. 4. usmeni amandmani 1., 6.

Odbijeni amandmani: 2.

Dopuna pao: 5

Rezolucija je jednoglasno usvojena u izmijenjenom obliku.

| — | Stanje na otočju Komori (ACP-UE/101.542/13/fin.)
  Zatraženo je odvojeno glasovanje.
  Povučen amandman: 4.
  Odbijeni amandmani: 1., 2., 3., 5.
  Rezolucija je odbijena. |
| --- | --- |

—

Stanje na otočju Komori (ACP-UE/101.542/13/fin.)

Zatraženo je odvojeno glasovanje.

Povučen amandman: 4.

Odbijeni amandmani: 1., 2., 3., 5.

Rezolucija je odbijena.

16.   Glasovanje o amadmanima na Poslovnik Zajedničke parlamentarne skupštine između država AKP-a i EU-a

Glasovanje o amadmanima na Poslovnik Zajedničke parlamentarne skupštine između država AKP-a i EU-a

Amandmani na Poslovnik Zajedničke parlamentarne skupštine koje je podnijelo Predsjedništvo u skladu s člankom 35. Poslovnika usvojeni su jednoglasno.

17.   Razno

Razno

Supredsjednik Louis Michel izvijestio je o posjetu zatvoru Kaliti ranije tog popodneva sa supredsjednicom Joyce Laboso.

Govornici: Michèle Rivasi, supredsjednik Louis Michel, Mohammed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritanija), Ana Gomes i Jacob Oulanyah (Uganda)

18.   Datum i mjesto održavanja 27. sjednice Zajedničke parlamentarne skupštine

Datum i mjesto održavanja 27. sjednice Zajedničke parlamentarne skupštine

27. sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine održat će se od 17. do 19. ožujka 2014. u Strasbourgu u Francuskoj.

Supredsjednik je zahvalio vlastima u Etiopiji na vrhunskoj uslužnosti i učinkovitoj organizaciji sjednice te sutajništvu i cijelom osoblju za njihov rad.

Supredsjednik je obavijestio Skupštinu o pismima koja su poslana grčkim vlastima i institucijama EU-a kako bi se izrazila duboka razočaranost zbog toga što grčko predsjedništvo neće biti domaćin sljedeće sjednice.

(Sjednica je završila u 18:20.)

(Sjednica je završila u 18:20.)

Joyce LABOSO i

Louis MICHEL

supredsjednici

Alhaj Muhammad MUMUNI i

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

glavni sutajnici

---

PRILOG I.

ABECEDNI POPIS ČLANOVA ZAJEDNIČKE PARLAMENTARNE SKUPŠTINE

| Predstavnici AKP-a | Predstavnici EP-a |
| --- | --- |
| LABOSO, (KENIJA), supredsjednica | MICHEL, supredsjednik |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGVA I BARBUDA | ALVES |
| BAHAMI | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BICEP |
| BENIN | BULLMANN |
| BOCVANA | CALLANAN |
| BURKINA FASO | CARVALHO |
| BURUNDI | CASA |
| KAMERUN (VP) | CASINI |
| ZELENORTSKA REPUBLIKA | CASPARY |
| SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA | CASTEX |
| ČAD | CHRISTENSEN |
| KOMORI | COELHO |
| KONGO (Demokratska republika) | DE KEYSER |
| KONGO (Republika) (VP) | DELVAUX |
| COOKOVO OTOČJE | DE MITA |
| OBALA BJELOKOSTI | DE SARNEZ |
| DŽIBUTI (VP) | DURANT |
| DOMINIkA | ENGEL |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKA(VP) | ESTARÀS FERRAGUT |
| ERITREJA | FERREIRA, Elisa |
| ETIOPIJA | FERREIRA, João |
| FIDŽI | FORD |
| GABON | GABRIEL |
| GAMBIJA | GAHLER |
| GANA | GOERENS (VP) |
| GRENADA (VP) | GRIESBECK |
| GVINEA | GUERRERO SALOM |
| GVINEJA BISAU | HALL |
| GVAJANA | HÄNDEL |
| HAITI | HANNAN |
| JAMAJKA | HAUG |
| KIRIBATI | JENSEN |
| LESOTO | JOLY |
| LIBERIJA | KACZMAREK |
| MADAGASKAR | KLASS (VP) |
| MALAVI (VP) | KORHOLA |
| MALI | KUHN |
| MARŠALOVI OTOCI | KURSKI |
| MAURITANIJA (VP) | LEGUTKO |
| MAURICIJUS (VP) | LE PEN |
| MIKRONEZIJE (Federalne države) | LÓPEZ AGUILAR |
| MOZAMBIK (VP) | LÖVIN |
| NAMIBIJA | McMILLAN-SCOTT |
| NAURU | MANDERS |
| NIGER (VP) | MARTIN |
| NIGERIJA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIUE | MATO ADROVER |
| PALAU | MAYER |
| PAPUA NOVA GVINEJA | MITCHELL |
| RUANDA | MIZZI |
| SVETI KRISTOFOR I NEVIS | MOREIRA |
| SVETA LUCIJA | NEUSER |
| SVETI VINCENT I GRENADINI | NICHOLSON (VP) |
| SAMOA (VP) | OMARJEE (VP) |
| SVETI TOMA I PRINCIP | OUZKÝ (VP) |
| SENEGAL | RIVASI (VP) |
| SEJŠELI | ROITHOVÁ (VP) |
| SIJERA LEONE | RONZULLI (VP) |
| SOLOMONSKI OTOCI | SCHLYTER |
| SOMALIJA | SCHMIDT |
| JUŽNOAFRIČKA REPUBLIKA | SCHNELLHARDT |
| SURINAM | SCOTTÀ |
| SVAZI | SENYSZYN |
| TANZANIJA | SPERONI (VP) |
| ISTOČNI TIMOR | ŠŤASTNÝ (VP) |
| TOGO | STRIFFLER |
| TONGA | STURDY |
| TRINIDAD I TOBAGO | TIROLIEN |
| TUVALU | TOIA |
| UGANDA | VAUGHAN (VP) |
| VANUATU (VP) | VLASÁK |
| ZAMBIJA | WEBER |
| ZIMBABVE | WIELAND |
| | ZANICCHI |
| | ZIMMER |

Predstavnici AKP-a

Predstavnici EP-a

LABOSO, (KENIJA), supredsjednica

MICHEL, supredsjednik

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGVA I BARBUDA

ALVES

BAHAMI

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BICEP

BENIN

BULLMANN

BOCVANA

CALLANAN

BURKINA FASO

CARVALHO

BURUNDI

CASA

KAMERUN (VP)

CASINI

ZELENORTSKA REPUBLIKA

CASPARY

SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA

CASTEX

ČAD

CHRISTENSEN

KOMORI

COELHO

KONGO (Demokratska republika)

DE KEYSER

KONGO (Republika) (VP)

DELVAUX

COOKOVO OTOČJE

DE MITA

OBALA BJELOKOSTI

DE SARNEZ

DŽIBUTI (VP)

DURANT

DOMINIkA

ENGEL

DOMINIKANSKA REPUBLIKA(VP)

ESTARÀS FERRAGUT

ERITREJA

FERREIRA, Elisa

ETIOPIJA

FERREIRA, João

FIDŽI

FORD

GABON

GABRIEL

GAMBIJA

GAHLER

GANA

GOERENS (VP)

GRENADA (VP)

GRIESBECK

GVINEA

GUERRERO SALOM

GVINEJA BISAU

HALL

GVAJANA

HÄNDEL

HAITI

HANNAN

JAMAJKA

HAUG

KIRIBATI

JENSEN

LESOTO

JOLY

LIBERIJA

KACZMAREK

MADAGASKAR

KLASS (VP)

MALAVI (VP)

KORHOLA

MALI

KUHN

MARŠALOVI OTOCI

KURSKI

MAURITANIJA (VP)

LEGUTKO

MAURICIJUS (VP)

LE PEN

MIKRONEZIJE (Federalne države)

LÓPEZ AGUILAR

MOZAMBIK (VP)

LÖVIN

NAMIBIJA

McMILLAN-SCOTT

NAURU

MANDERS

NIGER (VP)

MARTIN

NIGERIJA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIUE

MATO ADROVER

PALAU

MAYER

PAPUA NOVA GVINEJA

MITCHELL

RUANDA

MIZZI

SVETI KRISTOFOR I NEVIS

MOREIRA

SVETA LUCIJA

NEUSER

SVETI VINCENT I GRENADINI

NICHOLSON (VP)

SAMOA (VP)

OMARJEE (VP)

SVETI TOMA I PRINCIP

OUZKÝ (VP)

SENEGAL

RIVASI (VP)

SEJŠELI

ROITHOVÁ (VP)

SIJERA LEONE

RONZULLI (VP)

SOLOMONSKI OTOCI

SCHLYTER

SOMALIJA

SCHMIDT

JUŽNOAFRIČKA REPUBLIKA

SCHNELLHARDT

SURINAM

SCOTTÀ

SVAZI

SENYSZYN

TANZANIJA

SPERONI (VP)

ISTOČNI TIMOR

ŠŤASTNÝ (VP)

TOGO

STRIFFLER

TONGA

STURDY

TRINIDAD I TOBAGO

TIROLIEN

TUVALU

TOIA

UGANDA

VAUGHAN (VP)

VANUATU (VP)

VLASÁK

ZAMBIJA

WEBER

ZIMBABVE

WIELAND

ZANICCHI

ZIMMER

ODBOR ZA POLITIČKA PITANJA

| Članovi AKP-a | Zastupnici u EP-u |
| --- | --- |
| PURCELL (SAMOA), supredsjednik | CASA, supredsjednik |
| HONGWANE (ZIMBABVE), VC | KORHOLA, VC |
| MILEBOU-AUBUSSON (GABON), VC | CASTEX, VC |
| ANTIGVA I BARBUDA | ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENIN) | CALLANAN |
| NGON-BABA (SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA) | CASINI |
| NDOUANE (KONGO, Republika) | DE KEYSER |
| TOURE (OBALA BJELOKOSTI) | DURANT |
| WAÏSS (DŽIBUTI) | FERREIRA, Elisa |
| ERITREA | GABRIEL |
| DAGO (ETIOPIJA) | GAHLER |
| USAMATE (FIDŽI) | GRIESBECK |
| GVINEJA | HANNAN |
| DHARAMKUMAR (GVAJANA) | HÄNDEL |
| HAITI | KACZMAREK |
| JACKSON (JAMAJKA) | LE PEN |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| KOLLIE (LIBERIJA) | MANDERS |
| MALI | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| MOZAMBIK | MOREIRA |
| PALAU | NICHOLSON |
| TOZAKA (SOLOMONSKI OTOCI) | ROITHOVÁ |
| SVETI VINCENT I GRENADINI | SCHMIDT |
| DLAMINI (SVAZI) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| OULANYAH (UGANDA) | WIELAND |

Članovi AKP-a

Zastupnici u EP-u

PURCELL (SAMOA), supredsjednik

CASA, supredsjednik

HONGWANE (ZIMBABVE), VC

KORHOLA, VC

MILEBOU-AUBUSSON (GABON), VC

CASTEX, VC

ANTIGVA I BARBUDA

ALFONSI

YEHOUETOME (BENIN)

CALLANAN

NGON-BABA (SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA)

CASINI

NDOUANE (KONGO, Republika)

DE KEYSER

TOURE (OBALA BJELOKOSTI)

DURANT

WAÏSS (DŽIBUTI)

FERREIRA, Elisa

ERITREA

GABRIEL

DAGO (ETIOPIJA)

GAHLER

USAMATE (FIDŽI)

GRIESBECK

GVINEJA

HANNAN

DHARAMKUMAR (GVAJANA)

HÄNDEL

HAITI

KACZMAREK

JACKSON (JAMAJKA)

LE PEN

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

KOLLIE (LIBERIJA)

MANDERS

MALI

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MOZAMBIK

MOREIRA

PALAU

NICHOLSON

TOZAKA (SOLOMONSKI OTOCI)

ROITHOVÁ

SVETI VINCENT I GRENADINI

SCHMIDT

DLAMINI (SVAZI)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

OULANYAH (UGANDA)

WIELAND

ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCIJE I TRGOVINU

| Članovi AKP-a | Zastupnici u EP-u |
| --- | --- |
| SALL (SENEGAL), supredsjednik | CARVALHO, supredsjednik |
| LENGKON (VANUATU), VC | LEGUTKO, VC |
| VAN DER WALT (NAMIBIJA), VC | ALVES, VC |
| DE FONTES PEREIRA (ANGOLA) | BICEP |
| WORREL (BARBADOS) | BULLMANN |
| WA BASHARA (DEMOKRATSKA REPUBLIKA ) | CASPARY |
| | ENGEL |
| KINGSFORD BAGBIN(GANA) | FORD |
| MESSU (EKVATORSKA GVINEJA) | GOERENS |
| KEMBI-GITURA(KENIJA) | GUERRERO SALOM |
| SOFONIA (LESOTO) | JENSEN |
| VUWA-KAUNDA (MALAVI) | KUHN |
| MARŠALOVI OTOCI | MARTIN |
| OULD GUELAYE (MAURITANIJA) | MATO ADROVER |
| DEERPALSING (MAURICIJUS) | MAYER |
| AHMED (NIGERIJA) | McMILLAN-SCOTT |
| POLISI (RUANDA) | MICHEL |
| SVETI KRISTOFOR I NEVIS | MITCHELL |
| LONG (SVETA LUCIJA) | MIZZI |
| SVETI TOMA I PRINCIP | OMARJEE |
| POOL (SEJŠELI) | SCHLYTER |
| SIJERA LEONE | ŠŤASTNÝ |
| AMIN ABDEL MAGID (SUDAN) | STURDY |
| PANKA (SURINAM) | TIROLIEN |
| HAVEA TAIONE (TONGA) | WEBER |
| KHAN (TRINIDAD I TOBAGO) | ZANICCHI |
| TUVALU | |

Članovi AKP-a

Zastupnici u EP-u

SALL (SENEGAL), supredsjednik

CARVALHO, supredsjednik

LENGKON (VANUATU), VC

LEGUTKO, VC

VAN DER WALT (NAMIBIJA), VC

ALVES, VC

DE FONTES PEREIRA (ANGOLA)

BICEP

WORREL (BARBADOS)

BULLMANN

WA BASHARA (DEMOKRATSKA REPUBLIKA )

CASPARY

ENGEL

KINGSFORD BAGBIN(GANA)

FORD

MESSU (EKVATORSKA GVINEJA)

GOERENS

KEMBI-GITURA(KENIJA)

GUERRERO SALOM

SOFONIA (LESOTO)

JENSEN

VUWA-KAUNDA (MALAVI)

KUHN

MARŠALOVI OTOCI

MARTIN

OULD GUELAYE (MAURITANIJA)

MATO ADROVER

DEERPALSING (MAURICIJUS)

MAYER

AHMED (NIGERIJA)

McMILLAN-SCOTT

POLISI (RUANDA)

MICHEL

SVETI KRISTOFOR I NEVIS

MITCHELL

LONG (SVETA LUCIJA)

MIZZI

SVETI TOMA I PRINCIP

OMARJEE

POOL (SEJŠELI)

SCHLYTER

SIJERA LEONE

ŠŤASTNÝ

AMIN ABDEL MAGID (SUDAN)

STURDY

PANKA (SURINAM)

TIROLIEN

HAVEA TAIONE (TONGA)

WEBER

KHAN (TRINIDAD I TOBAGO)

ZANICCHI

TUVALU

ODBOR ZA SOCIJALNA PITANJA I OKOLIŠ

| Članovi AKP-a | Zastupnici u EP-u |
| --- | --- |
| NDUGAI (TANZANIJA), supredsjednik | RIVASI, supredsjednica |
| WEIDOU (ČAD), VC | BAUER, VC |
| GRENADA, VC | SCHNELLARDT, VC |
| BAHAMI | BEARDER |
| BELIZE | CHRISTENSEN |
| BOCVANA | COELHO |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | DELVAUX |
| KARERWA (BURUNDI) | DE MITA |
| OWONA KONO (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| ZELENORTSKA REPUBLIKA | ESTARÀS FERRAGUT |
| DJAE (KOMORI) | FERREIRA, João |
| TURA (COOKOVO OTOČJE) | HALL |
| DOMINIKA | HAUG |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKA | JOLY |
| BALDEH (GAMBIJA) | KLASS |
| GVINEJA BISAU | KURSKI |
| MADAGASKAR | LÖVIN |
| MIKRONEZIJA, SAVEZNA DRŽAVA | NEUSER |
| NAURU | OUZKÝ |
| CHEGOU (NIGER) | RONZULLI |
| TAGELAGI (NIUE) | SCOTTÀ |
| KOIM (PAPUA NOVA GVINEJA) | SENYSZYN |
| SOMALIJA | TOIA |
| JUŽNOAFRIČKA REPUBLIKA | VAUGHAN |
| ISTOČNI TIMOR | VLASÁK |
| HAMUDULU (ZAMBIJA) | ZIMMER |

Članovi AKP-a

Zastupnici u EP-u

NDUGAI (TANZANIJA), supredsjednik

RIVASI, supredsjednica

WEIDOU (ČAD), VC

BAUER, VC

GRENADA, VC

SCHNELLARDT, VC

BAHAMI

BEARDER

BELIZE

CHRISTENSEN

BOCVANA

COELHO

TAPSOBA (BURKINA FASO)

DELVAUX

KARERWA (BURUNDI)

DE MITA

OWONA KONO (KAMERUN)

DE SARNEZ

ZELENORTSKA REPUBLIKA

ESTARÀS FERRAGUT

DJAE (KOMORI)

FERREIRA, João

TURA (COOKOVO OTOČJE)

HALL

DOMINIKA

HAUG

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

JOLY

BALDEH (GAMBIJA)

KLASS

GVINEJA BISAU

KURSKI

MADAGASKAR

LÖVIN

MIKRONEZIJA, SAVEZNA DRŽAVA

NEUSER

NAURU

OUZKÝ

CHEGOU (NIGER)

RONZULLI

TAGELAGI (NIUE)

SCOTTÀ

KOIM (PAPUA NOVA GVINEJA)

SENYSZYN

SOMALIJA

TOIA

JUŽNOAFRIČKA REPUBLIKA

VAUGHAN

ISTOČNI TIMOR

VLASÁK

HAMUDULU (ZAMBIJA)

ZIMMER

---

PRILOG II.

POPIS NAZOČNIH NA SJEDNICI ODRŽANOJ U ADIS ABEBI U ETIOPIJI OD 25. DO 27. STUDENOGA 2013.

| LABOSO, (Kenija), supredsjednica | MICHEL, supredsjednik (3), (4) |
| --- | --- |
| DE FONTES PEREIRA (Angola) | ALFONSI |
| WORRELL (Barbados) | ATTARD-MONTALTO (2), (3) (umjesto MOREIRA, V.) |
| YEHOUETOME (Benin) | BEARDER |
| MOTLHALE (Bocvana) | BINEV (umjesto SPERONI, F. E.) |
| TAPSOBA (Burkina Faso) | BOULLAND (umjesto DE MITA, L.) |
| KARERWA (Burundi) | CALLANAN |
| OWONA KONO (Kamerun) (VP) | CARVALHO (2) |
| NGON-BABA (Srednjoafrička Republika) | CHRISTENSEN |
| WEIDOU (Čad) | DE SARNEZ (2) |
| DJAE (Komori) | GABRIEL |
| LUTUNDULA APALA (Demokratska republika Kongo) | GOMES (umjesto FERREIRA, E.) |
| NDOUANE (Republika Kongo) | GRIESBECK (2) |
| TURA (Cookovo otočje) | GUERRERO SALOM |
| TOURE (Obala Bjelokosti) | GUTIERREZ-CORTINES (umjesto MATO, G.) |
| WAISS (Džibuti) (VP) | HALL |
| JIMÉNEZ (Dominikanska republika) (VP) | KACZMAREK |
| USAMATE (Fidži) | KLASS (VP) |
| MILEBOU AUBUSSON(Gabon) | KORHOLA |
| BALDEH (Gambija) | LEINEN (umjesto TOIA, P.) |
| BAGBIN (Gana) | LOPEZ AGUILAR |
| SEERAJ (Gvajana) | MARTINEZ MARTINEZ (2) |
| RAKOTOMIANDRISOA(Madagaskar) | MAYER |
| VUWA-KAUNDA (Malavi) | MITCHELL |
| OULD GUELAYE (Mauritanija) | MIZZI |
| SITHOLE (Mozambik) (VP) | MUNIZ DE URQUIZA (umjesto CASTEX, F.) |
| VAN DER WALT (Namibija) | NEUSER |
| CHEGOU (Niger) (VP) | NICOLAI (umjesto MANDERS, T.) |
| AHMED (Nigerija) | RINALDI (2), (3) (umjesto JENSEN, E.) |
| TAGELAGI) (Niue) | RIVASI |
| KOIM (Papua Nova Gvineja) | SCHMIDT |
| KANAI (Palau) | SCHNELLHARDT |
| LONG (Sveta Lucija) | STASTNY |
| PURCELL (Samoa) (VP) | TIROLIEN (3), (4) |
| SALL (Senegal) | VAUGHAN |
| POOL (Sejšeli) | VANHECKE (2) (umjesto SCOTTA, G.) |
| BUNDU (Sijera Leone) | VLASAK (2) |
| TOZAKA (Solomonski otoci) | WIELAND |
| SWART (Južnoafrička republika) | WLOSOWICZ (3), (4) umjesto KURSKI, J.) |
| PANKA (Surinam) | |
| DLAMINI (Svazi) | |
| NDUGAI (TANZANIJA) (VP) | |
| KLASSOU (Togo) | |
| TAIONE (Tonga) | |
| KHAN (Trinidad i Tobago) | |
| OULANYAH (Uganda) | |
| KALTALIO (Vanuatu) (1) | |
| HAMUDULU (Zambija) | |
| HLONGWANE (Zimbabve) | |

LABOSO, (Kenija), supredsjednica

MICHEL, supredsjednik (3), (4)

DE FONTES PEREIRA (Angola)

ALFONSI

WORRELL (Barbados)

ATTARD-MONTALTO (2), (3) (umjesto MOREIRA, V.)

YEHOUETOME (Benin)

BEARDER

MOTLHALE (Bocvana)

BINEV (umjesto SPERONI, F. E.)

TAPSOBA (Burkina Faso)

BOULLAND (umjesto DE MITA, L.)

KARERWA (Burundi)

CALLANAN

OWONA KONO (Kamerun) (VP)

CARVALHO (2)

NGON-BABA (Srednjoafrička Republika)

CHRISTENSEN

WEIDOU (Čad)

DE SARNEZ (2)

DJAE (Komori)

GABRIEL

LUTUNDULA APALA (Demokratska republika Kongo)

GOMES (umjesto FERREIRA, E.)

NDOUANE (Republika Kongo)

GRIESBECK (2)

TURA (Cookovo otočje)

GUERRERO SALOM

TOURE (Obala Bjelokosti)

GUTIERREZ-CORTINES (umjesto MATO, G.)

WAISS (Džibuti) (VP)

HALL

JIMÉNEZ (Dominikanska republika) (VP)

KACZMAREK

USAMATE (Fidži)

KLASS (VP)

MILEBOU AUBUSSON(Gabon)

KORHOLA

BALDEH (Gambija)

LEINEN (umjesto TOIA, P.)

BAGBIN (Gana)

LOPEZ AGUILAR

SEERAJ (Gvajana)

MARTINEZ MARTINEZ (2)

RAKOTOMIANDRISOA(Madagaskar)

MAYER

VUWA-KAUNDA (Malavi)

MITCHELL

OULD GUELAYE (Mauritanija)

MIZZI

SITHOLE (Mozambik) (VP)

MUNIZ DE URQUIZA (umjesto CASTEX, F.)

VAN DER WALT (Namibija)

NEUSER

CHEGOU (Niger) (VP)

NICOLAI (umjesto MANDERS, T.)

AHMED (Nigerija)

RINALDI (2), (3) (umjesto JENSEN, E.)

TAGELAGI) (Niue)

RIVASI

KOIM (Papua Nova Gvineja)

SCHMIDT

KANAI (Palau)

SCHNELLHARDT

LONG (Sveta Lucija)

STASTNY

PURCELL (Samoa) (VP)

TIROLIEN (3), (4)

SALL (Senegal)

VAUGHAN

POOL (Sejšeli)

VANHECKE (2) (umjesto SCOTTA, G.)

BUNDU (Sijera Leone)

VLASAK (2)

TOZAKA (Solomonski otoci)

WIELAND

SWART (Južnoafrička republika)

WLOSOWICZ (3), (4) umjesto KURSKI, J.)

PANKA (Surinam)

DLAMINI (Svazi)

NDUGAI (TANZANIJA) (VP)

KLASSOU (Togo)

TAIONE (Tonga)

KHAN (Trinidad i Tobago)

OULANYAH (Uganda)

KALTALIO (Vanuatu) (1)

HAMUDULU (Zambija)

HLONGWANE (Zimbabve)

Također nazočni:

ANGOLA

TEIXEIRA

GUNGA

CHINLINGUTILA

TCHIKANHA

da Silva. PEREIRA

AVELINO

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGBO

AGNIDOZAN

BOCVANA

MANGOLE

MOTSHOME

CHINGAPANE

LENGWADIBE

BURKINA FASO

DOAMBA

OUEDRAOGO ZARE

BAKIO

BURUNDI

MWIDOGO

KAREKEZI

NIYUBAHWE

KAMERUN

GBERI

AWUDU MBAYA

ESSOMBA ATANGANA

DAOUDA

FOKOU

NGOUNGOURE EPSE SAMBA

NDOUMBA NGONO

SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA

NOUGANGA

ČAD

ADJI

TEKILO

DINGAOMAIBE

NGARSOULEDE

AFFONO

GUELPINA

Demokratska republika KONGO

MABAYA GIZI AMINE

BASIALA MAKA

wa BASHARA

KAT MUSHITU

OTSHUMAMPITA ALOKI

NGOY SALIBOKO

LONTANGE BONGIMA

EBUA LIHAU

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

MUKENDI

BOKO MUKE

LUKUKA

Republika KONGO

IBOVI

KOURISSA

NGAMELLA

APATOUL

BOUNDA

OBALA BJELOKOSTI

F. TOURE

S. TOURE

KRA

KUBA

SHELTON

MARICHAL

DŽIBUTI

WAIS

GOUMANEH

ABDILLAHI

WARSAMA

SAID

HASSAN

BILIL

SAID

DAOUD

FARAH

EKVATORSKA GVINEJA

NGUEMA MANANA

NOHAME ELA

CHEVOL ABOMALA

SANGO WILASI

ETIOPIJA

DABA

TOGA CHANAKA

TESSEMA

ESHETE

MELESE BELAY

TADESSE

DESTA

FIDŽI

VOCEA

GABON

DAMAS OZIMO

ONGOUORI NGOUBILI

RISSONGA

KOUMBA

GAMBIJA

SILLAH

KEBBEH

CAMARA

GANA

ASAMOAH

BROWN

SARKU

ALIFO

GVINEJA

NOUNKE

GVAJANA

GOMES

KENIJA

WA KABANDO

ADEN

WERU

ONGUKA

MOGERE

NDINDIRI

MUNYUA

WAIGANJO

LESOTO

MAHASE-MOILOA

MAPHIKE

LIPHOLO

LEBOTSA

MOKOALELI

MADAGASKAR

NORBERT RICHARD

SETILAHY

MALAVI

KAUNDA

KAMLONGERA

CHISALA

CHINYAMA

MAKANDE

MAURITANIJA

MINT HAMA

MOZAMBIK

MALENDZA

MANUEL

MATE

DAVA

NAMIBIJA

NAHOLO

NGHILEEDELE

MUCHILA

NIGER

OUSMANE

FOUKORI

TONDY

MAINA

CAZALICA

NIGERIJA

IVVEJUO

AHMED

AUDU

ABDULLAHI

ALHASSAN

AKPAN

TILLEY-GYADO

ISIYAK

PAPUA NOVA GVINEJA

BALANGETUMA

MARO

SAMOA

LUTERU

SENEGAL

TALL

DIALLO

FALL

LO

SECK

SEJŠELI

VEL

SAMSON

SIJERA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

SORIE

SUDAN

AMIR ABDELMAGID

NASR-ADEEN

ISMAIEL ALBAGIER

SURINAM

CASTELEN

TARNADI

NELSON

SVAZI

MASUKU

TANZANIJA

AZZAN ZUNGU

YAKUBU

NZOWA

TRINIDAD I TOBAGO

JOSEPH

JOHNSTON

UGANDA

BIHANDE

AKOL

NABBANJA

KAWEESA

KAGORO

VANUATU

LENGKON

JOY

RURU

ZAMBIJA

KABWE

NGULUBE

MUBANGA

MAYONDI

ZIMBABVE

CHIKWINYA

MPARIWA

MUCHADA

CHIPARE

CHIKURI

MASARA

VIJEĆE AKP-a

Izlaganje Fonotoea Luafesilija Pierrea Lauofoa, potpredsjednika Vlade i ministra za vanjske poslove i trgovinu Samoe te predsjednika Vijeća AKP-a

VIJEĆE EU-a

Rolandas Kriščiūnas, zamjenik ministra vanjskih poslova Litve i predstavnik predsjednika Vijeća Europske unije

EUROPSKA KOMISIJA

PIEBALGS, povjerenik Komisije za razvoj

(ESVD)

COSTA PEREIRA, voditelj odjela, Panafrika

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO)

VERBOVEN

Zajedničko tržište istočne i južne Afrike (COMESA)

NKANAGU

Afrička unija

MWENCHA

Međunarodna organizacija frankofonije (OIF)

BARARUNYERETSE

TAJNIŠTVO AKP-a

MUMUNI, glavni sutajnik

TAJNIŠTVO EU-a

AGUIRIANO NALDA, glavni sutajnik

---

(1)  Predstavnik države koji nije zastupnik u Parlamentu

(2)  Nazočan 25. studenoga 2013.

(3)  Nazočan 26. studenoga 2013.

(4)  Nazočan 27. studenoga 2013.

---

PRILOG III.

AKREDITIRANJE NEPARLAMENTARNIH ZASTUPNIKA

Fidži

G. John Usamate, ministar rada,

odnosa u industriji i zapošljavanja te voditelj izaslanstva u Fidžiju

Madagaskar

G. Jean Ernest Rakotomiandrisoa

član Nacionalnog kongresa o tranziciji te voditelj izaslanstva u Madagaskar

---

PRILOG IV.

USVOJENI TEKSTOVI

| — | Rezolucija o poštovanju vladavine prava i ulozi nepristranog i neovisnog pravosuđa
  (AKP-EU/101.521/13/fin.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija o poštovanju vladavine prava i ulozi nepristranog i neovisnog pravosuđa

(AKP-EU/101.521/13/fin.)

| — | Rezolucija o suradnji jug-jug i trostranoj suradnji: prilike i izazovi za države AKP-a
  (AKP-EU/101.516/13/fin.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija o suradnji jug-jug i trostranoj suradnji: prilike i izazovi za države AKP-a

(AKP-EU/101.516/13/fin.)

| — | Rezolucija o društvenim i ekološkim učincima nomadskog stočarstva na države AKP-a
  (AKP-EU/101.526/13/fin.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija o društvenim i ekološkim učincima nomadskog stočarstva na države AKP-a

(AKP-EU/101.526/13/fin.)

| — | Rezolucija o sigurnosti u regiji Velikih jezera
  (AKP-EU/101.541/13/fin.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija o sigurnosti u regiji Velikih jezera

(AKP-EU/101.541/13/fin.)

| — | Amandmani na Poslovnik Zajedničke parlamentarne skupštine (AP101.347) |
| --- | --- |

—

Amandmani na Poslovnik Zajedničke parlamentarne skupštine (AP101.347)

REZOLUCIJA (1)

o poštovanju vladavine prava i ulozi nepristranog i neovisnog pravosuđa

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Adis Abebi (Etiopija) od 25. do 27. studenoga 2013., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Adis Abebi (Etiopija) od 25. do 27. studenoga 2013.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 2. i članak 21. stavke 1. i 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 2. i članak 21. stavke 1. i 2.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, a posebno njegov članak 8. stavak 4., članak 9., članak 33. stavak 1. i članak 96., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, a posebno njegov članak 8. stavak 4., članak 9., članak 33. stavak 1. i članak 96.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju, donesenu 30. siječnja 2007., a posebno njezin članak 2. stavke 2., 5., 6. i 9., članak 3. stavke 1., 2., 5., 7. 8. i 9. te članke 4., 10., 12., 15., 17., 27., 32. i 33., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju, donesenu 30. siječnja 2007., a posebno njezin članak 2. stavke 2., 5., 6. i 9., članak 3. stavke 1., 2., 5., 7. 8. i 9. te članke 4., 10., 12., 15., 17., 27., 32. i 33.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Caricoma o civilnom društvu od 19. veljače 1997., a posebno njezin članak XVII., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Caricoma o civilnom društvu od 19. veljače 1997., a posebno njezin članak XVII.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Organizacije afričkog jedinstva o demokraciji, političkom, gospodarskom i korporativnom upravljanju od 8. srpnja 2002., a posebno njezine članke 7. i 14., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Organizacije afričkog jedinstva o demokraciji, političkom, gospodarskom i korporativnom upravljanju od 8. srpnja 2002., a posebno njezine članke 7. i 14.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Afričke unije o sprječavanju i borbi protiv korupcije od 11. srpnja 2003., a posebno njezine članke 3. i 17. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Afričke unije o sprječavanju i borbi protiv korupcije od 11. srpnja 2003., a posebno njezine članke 3. i 17. (2),

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika Ujedinjenih naroda od 16. ožujka 2012. pod nazivom „Izvršenje pravde: program djelovanja za jačanje vladavine prava na nacionalnoj i međunarodnoj razini”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika Ujedinjenih naroda od 16. ožujka 2012. pod nazivom „Izvršenje pravde: program djelovanja za jačanje vladavine prava na nacionalnoj i međunarodnoj razini”,

| — | uzimajući u obzir temeljna načela UN-a o neovisnosti pravosuđa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir temeljna načela UN-a o neovisnosti pravosuđa,

| — | uzimajući u obzir Protokol Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država A/SP1/12/01 o demokraciji i dobrom upravljanju, donesen u Dakaru 21. prosinca 2001., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država A/SP1/12/01 o demokraciji i dobrom upravljanju, donesen u Dakaru 21. prosinca 2001.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za politička pitanja (AKP-EU/101.521/A/fin.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za politička pitanja (AKP-EU/101.521/A/fin.),

| A. | budući da je poštovanje vladavine prava i ravnoteže između vlasti (izvršne, zakonodavne, sudske) nužan uvjet za provedbu i funkcioniranje stabilne demokracije i zajednički cilj koji je temelj suradnje između EU-a i AKP-a te ključni element dobrog upravljanja i preduvjet za promicanje pravedne države i održivog političkog, gospodarskog i socijalnog razvoja koji omogućuje lakše funkcioniranje parlamentarne demokracije; |
| --- | --- |

A.

budući da je poštovanje vladavine prava i ravnoteže između vlasti (izvršne, zakonodavne, sudske) nužan uvjet za provedbu i funkcioniranje stabilne demokracije i zajednički cilj koji je temelj suradnje između EU-a i AKP-a te ključni element dobrog upravljanja i preduvjet za promicanje pravedne države i održivog političkog, gospodarskog i socijalnog razvoja koji omogućuje lakše funkcioniranje parlamentarne demokracije;

| B. | budući da je učinkovita, čvrsta i jasna podjela vlasti temelj za osiguranje postojanja istinski nepristranog, neovisnog i pristupačnog pravosuđa; |
| --- | --- |

B.

budući da je učinkovita, čvrsta i jasna podjela vlasti temelj za osiguranje postojanja istinski nepristranog, neovisnog i pristupačnog pravosuđa;

| C. | budući da bi uspostavljene pravne strukture trebale jamčiti ravnotežu između tri ustavne vlasti, koje ne smiju ovisiti o pojedincima na određenim položajima; |
| --- | --- |

C.

budući da bi uspostavljene pravne strukture trebale jamčiti ravnotežu između tri ustavne vlasti, koje ne smiju ovisiti o pojedincima na određenim položajima;

| D. | budući da bi slobodna i etička novinarska mreža i civilno društvo, čija se prava poštuju i koje se uzima u obzir prilikom donošenja političkih odluka, mogli pomoći osigurati ispravnu ravnotežu ustavnih ovlasti; |
| --- | --- |

D.

budući da bi slobodna i etička novinarska mreža i civilno društvo, čija se prava poštuju i koje se uzima u obzir prilikom donošenja političkih odluka, mogli pomoći osigurati ispravnu ravnotežu ustavnih ovlasti;

| E. | budući da i EU i države AKP-a imaju snažan zajednički interes u pogledu trajnog razvoja demokracije i uspostave ustavnog poretka koji uredno funkcionira; |
| --- | --- |

E.

budući da i EU i države AKP-a imaju snažan zajednički interes u pogledu trajnog razvoja demokracije i uspostave ustavnog poretka koji uredno funkcionira;

| F. | budući da je postojanje nepristranog, neovisnog i pristupačnog pravosuđa ključni aspekt vladavine prava u svim državama, kako bi se osiguralo da svi poštuju zakone, za promicanje održivog gospodarskog razvoja i jačanje povjerenja ljudi u njihovu vladu čime se povećava politička stabilnost i sigurnost; |
| --- | --- |

F.

budući da je postojanje nepristranog, neovisnog i pristupačnog pravosuđa ključni aspekt vladavine prava u svim državama, kako bi se osiguralo da svi poštuju zakone, za promicanje održivog gospodarskog razvoja i jačanje povjerenja ljudi u njihovu vladu čime se povećava politička stabilnost i sigurnost;

| G. | budući da se korupcijom u pravosudnom sektoru krši načelo nediskriminacije te pravo na pristup pravdi, pošteno suđenje i na djelotvoran pravni lijek, što je nužno za ostvarivanje svih drugih ljudskih prava, te budući da se korupcijom ozbiljno narušava neovisnost, nadležnost i nepristranost pravosuđa i javne uprave potičući pritom nepovjerenje u javne institucije, dovodeći u pitanje vladavinu prava i vodeći k nasilju; |
| --- | --- |

G.

budući da se korupcijom u pravosudnom sektoru krši načelo nediskriminacije te pravo na pristup pravdi, pošteno suđenje i na djelotvoran pravni lijek, što je nužno za ostvarivanje svih drugih ljudskih prava, te budući da se korupcijom ozbiljno narušava neovisnost, nadležnost i nepristranost pravosuđa i javne uprave potičući pritom nepovjerenje u javne institucije, dovodeći u pitanje vladavinu prava i vodeći k nasilju;

| H. | budući da je dovoljan broj stručno osposobljenog osoblja koje je objektivno i pravedno zaposleno ključan za pravilno funkcioniranje pravosuđa i policije; |
| --- | --- |

H.

budući da je dovoljan broj stručno osposobljenog osoblja koje je objektivno i pravedno zaposleno ključan za pravilno funkcioniranje pravosuđa i policije;

| I. | budući da povjerenje građana u pravni sustav svoje zemlje i legitimnost sudova ovisi o pravednom, transparentnom, poštenom i učinkovitom pravosuđu; |
| --- | --- |

I.

budući da povjerenje građana u pravni sustav svoje zemlje i legitimnost sudova ovisi o pravednom, transparentnom, poštenom i učinkovitom pravosuđu;

| J. | budući da je integritet javnih poslova i upravljanje javnim sredstvima temelj dobrog upravljanja i vladavine prava s obzirom na to da se smatra čimbenikom koji smanjuje korupciju; budući da se političke vođe moraju smatrati politički i pravno odgovornima za privatno prisvajanje javnih sredstava; budući da rasprostranjena korupcija, nedostatak transparentnosti, pristupa informacijama i uključivog sudjelovanja u odlučivanju sprječavaju građane da vlade i političke predstavnike pozivaju na odgovornost kako bi se osiguralo da se prihod povezan s istraživanjem resursa i tržišta upotrebljava za očuvanje njihovih ljudskih prava; budući da su vlade obvezne činiti sve u svojoj moći za suzbijanje korupcije u javnim i privatnim tvrtkama; |
| --- | --- |

J.

budući da je integritet javnih poslova i upravljanje javnim sredstvima temelj dobrog upravljanja i vladavine prava s obzirom na to da se smatra čimbenikom koji smanjuje korupciju; budući da se političke vođe moraju smatrati politički i pravno odgovornima za privatno prisvajanje javnih sredstava; budući da rasprostranjena korupcija, nedostatak transparentnosti, pristupa informacijama i uključivog sudjelovanja u odlučivanju sprječavaju građane da vlade i političke predstavnike pozivaju na odgovornost kako bi se osiguralo da se prihod povezan s istraživanjem resursa i tržišta upotrebljava za očuvanje njihovih ljudskih prava; budući da su vlade obvezne činiti sve u svojoj moći za suzbijanje korupcije u javnim i privatnim tvrtkama;

| K. | budući da je dobro upravljanje, koje je ključno načelo suradnje između EU-a i država AKP-a, postupak dugoročne promjene utemeljene na univerzalnim ciljevima i načelima te zajedničkim stremljenjima koji se moraju primjenjivati u glavnim državnim funkcijama upravljanja i interakciji između javnih ustanova i građana (3); |
| --- | --- |

K.

budući da je dobro upravljanje, koje je ključno načelo suradnje između EU-a i država AKP-a, postupak dugoročne promjene utemeljene na univerzalnim ciljevima i načelima te zajedničkim stremljenjima koji se moraju primjenjivati u glavnim državnim funkcijama upravljanja i interakciji između javnih ustanova i građana (3);

| L. | budući da su obrazovanje, posebice građansko obrazovanje od rane dobi, i opća svijest javnosti o kulturi mira, ljudskim pravima, demokraciji, vladavini prava i građanskim slobodama ključni za poticanje osjećaja pripadnosti i obveze prema društvu među građanima te za ukorjenjivanje poštovanja prema vladavini prava; |
| --- | --- |

L.

budući da su obrazovanje, posebice građansko obrazovanje od rane dobi, i opća svijest javnosti o kulturi mira, ljudskim pravima, demokraciji, vladavini prava i građanskim slobodama ključni za poticanje osjećaja pripadnosti i obveze prema društvu među građanima te za ukorjenjivanje poštovanja prema vladavini prava;

| M. | budući da se ista načela moraju primijeniti sustavno da ne smiju biti podložna određenim nacionalnim ili regionalnim „normama” iako način na koji se primjenjuju može odstupati od države do države; |
| --- | --- |

M.

budući da se ista načela moraju primijeniti sustavno da ne smiju biti podložna određenim nacionalnim ili regionalnim „normama” iako način na koji se primjenjuju može odstupati od države do države;

| 1. | podsjeća na to da je svaki demokratski sustav utemeljen na ustavu i pripadajućem pravosudnom sustavu te u tom pogledu naglašava važnost načela neovisnosti pravosuđa; |
| --- | --- |

1.

podsjeća na to da je svaki demokratski sustav utemeljen na ustavu i pripadajućem pravosudnom sustavu te u tom pogledu naglašava važnost načela neovisnosti pravosuđa;

| 2. | ustraje na učinkovitom donošenju i primjeni odgovarajućih članaka o vladavini prava, podjeli vlasti i neovisnom pravosuđu sadržanim u ugovorima, poveljama, sporazumima i deklaracijama međunarodnih organizacija poput UN-a, Afričke unije te EU-a i regionalnih organizacija; |
| --- | --- |

2.

ustraje na učinkovitom donošenju i primjeni odgovarajućih članaka o vladavini prava, podjeli vlasti i neovisnom pravosuđu sadržanim u ugovorima, poveljama, sporazumima i deklaracijama međunarodnih organizacija poput UN-a, Afričke unije te EU-a i regionalnih organizacija;

| 3. | poziva međunarodne i regionalne organizacije da koriste svoj utjecaj kako bi nacionalnim parlamentima pomogle primijeniti svoju nadzornu funkciju u pogledu izvršne vlasti; u vezi s navedenim potiče razmjenu dobrih praksa između parlamenata država AKP-a i onih država članica EU-a; |
| --- | --- |

3.

poziva međunarodne i regionalne organizacije da koriste svoj utjecaj kako bi nacionalnim parlamentima pomogle primijeniti svoju nadzornu funkciju u pogledu izvršne vlasti; u vezi s navedenim potiče razmjenu dobrih praksa između parlamenata država AKP-a i onih država članica EU-a;

| 4. | pozdravlja pokretanje inicijativa regionalnog upravljanja poput Afričkog mehanizma za međusobni pregled (APRM) te poziva na razvoj sličnih instrumenata u području pravosuđa; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja pokretanje inicijativa regionalnog upravljanja poput Afričkog mehanizma za međusobni pregled (APRM) te poziva na razvoj sličnih instrumenata u području pravosuđa;

| 5. | preporučuje da ustavi ili temeljni ustavni dokumenti jasno odrede pravila o podjeli vlasti i utvrde odgovarajući institucionalni okvir; u svezi navedenog izražava suzdržanost u pogledu vidljive, ustavno upitne prakse kojom većine koje imaju kvorum za izmjenu ustava mogu smanjiti prava manjina u okviru domaćeg prava koja su uspostavljena za potrebe političke kontrole; naglašava da bi revizije ustava trebale biti iznimka i biti predviđene za ispunjavanje institucionalnih umjesto političkih potreba; potiče, stoga, uspostavu sustava za institucionalizaciju političke kontrole i ustavne kontrole koju bi provodio neovisni sud prije ikakvih izmjena ustava; |
| --- | --- |

5.

preporučuje da ustavi ili temeljni ustavni dokumenti jasno odrede pravila o podjeli vlasti i utvrde odgovarajući institucionalni okvir; u svezi navedenog izražava suzdržanost u pogledu vidljive, ustavno upitne prakse kojom većine koje imaju kvorum za izmjenu ustava mogu smanjiti prava manjina u okviru domaćeg prava koja su uspostavljena za potrebe političke kontrole; naglašava da bi revizije ustava trebale biti iznimka i biti predviđene za ispunjavanje institucionalnih umjesto političkih potreba; potiče, stoga, uspostavu sustava za institucionalizaciju političke kontrole i ustavne kontrole koju bi provodio neovisni sud prije ikakvih izmjena ustava;

| 6. | ustraje na tome da je uspostava učinkovitih prava za parlamentarne manjine, zajedno s primjenom strogih pravila o financiranju političkih stranaka koja osiguravaju visok stupanj transparentnosti, ključna za omogućavanje demokratskog nadzora, ravnoteže vlasti i održive demokracije; |
| --- | --- |

6.

ustraje na tome da je uspostava učinkovitih prava za parlamentarne manjine, zajedno s primjenom strogih pravila o financiranju političkih stranaka koja osiguravaju visok stupanj transparentnosti, ključna za omogućavanje demokratskog nadzora, ravnoteže vlasti i održive demokracije;

| 7. | ponovno ističe da civilno društvo igra pozitivnu i proaktivnu ulogu u interakciji između državnih vlasti, političkih stranaka i građana te u sprječavanju vojnih udara ili kršenja vladavine prava; |
| --- | --- |

7.

ponovno ističe da civilno društvo igra pozitivnu i proaktivnu ulogu u interakciji između državnih vlasti, političkih stranaka i građana te u sprječavanju vojnih udara ili kršenja vladavine prava;

| 8. | naglašava važnost slobodnih i neovisnih pluralističkih medija koji su u stanju doprinijeti demokratskoj kontroli i uspostavi ravnoteže između državnih vlasti sa zaštićenim pravima na temelju zakonodavstva o slobodi informacija; poziva da se zaustavi proganjanje novinara i da im se omogući neovisan rad, bez straha od nasilja ili optužbi, te da se odmah na slobodu puste svi novinari i blogeri koji se nepravedno zatvoreni zbog svojeg rada; poziva na izmjenu zakonodavstva o antiterorizmu i antiekstremizmu te zakona o nacionalnoj sigurnosti, izdaji ili subverzivnom djelovanju koji se mogu koristiti za kazneni progon i zatvaranje novinara; |
| --- | --- |

8.

naglašava važnost slobodnih i neovisnih pluralističkih medija koji su u stanju doprinijeti demokratskoj kontroli i uspostavi ravnoteže između državnih vlasti sa zaštićenim pravima na temelju zakonodavstva o slobodi informacija; poziva da se zaustavi proganjanje novinara i da im se omogući neovisan rad, bez straha od nasilja ili optužbi, te da se odmah na slobodu puste svi novinari i blogeri koji se nepravedno zatvoreni zbog svojeg rada; poziva na izmjenu zakonodavstva o antiterorizmu i antiekstremizmu te zakona o nacionalnoj sigurnosti, izdaji ili subverzivnom djelovanju koji se mogu koristiti za kazneni progon i zatvaranje novinara;

| 9. | snažno preporučuje jačanje državnih struktura i institucija, posebno onih koje su povezane s pravosuđem; poziva nacionalne tijela da dodijele potrebna sredstva za ovu svrhu; primjećuje da se kazne i presude koje su donijeli sudovi ne mogu izvršiti bez uvjerljivog kaznenog sustava kojem se dodjeljuju potrebna sredstva i koji poštuje ljudska prava; |
| --- | --- |

9.

snažno preporučuje jačanje državnih struktura i institucija, posebno onih koje su povezane s pravosuđem; poziva nacionalne tijela da dodijele potrebna sredstva za ovu svrhu; primjećuje da se kazne i presude koje su donijeli sudovi ne mogu izvršiti bez uvjerljivog kaznenog sustava kojem se dodjeljuju potrebna sredstva i koji poštuje ljudska prava;

| 10. | smatra da EU mora posvetiti veću pažnju stanju „propalih država” u skladu s načelima OECD-a za međunarodno djelovanje u nestabilnim državama i neizvjesnim situacijama; |
| --- | --- |

10.

smatra da EU mora posvetiti veću pažnju stanju „propalih država” u skladu s načelima OECD-a za međunarodno djelovanje u nestabilnim državama i neizvjesnim situacijama;

| 11. | poziva na jasno i transparentno donošenje zakona u gospodarskom području koje bi zajedno s neovisnim pravosuđem povećalo povjerenje ulagača i time moglo uvelike doprinijeti održivom gospodarskom razvoju; u svezi s tim poziva na posvećivanje posebne pažnje imovinskim pravima te naglašava važnost primjene prava na sudjelovanje i prava na pristup informacijama te mehanizmima javne odgovornosti, poput otvorenih podatka, kao temeljnim načelima demokracije; |
| --- | --- |

11.

poziva na jasno i transparentno donošenje zakona u gospodarskom području koje bi zajedno s neovisnim pravosuđem povećalo povjerenje ulagača i time moglo uvelike doprinijeti održivom gospodarskom razvoju; u svezi s tim poziva na posvećivanje posebne pažnje imovinskim pravima te naglašava važnost primjene prava na sudjelovanje i prava na pristup informacijama te mehanizmima javne odgovornosti, poput otvorenih podatka, kao temeljnim načelima demokracije;

| 12. | naglašava potrebu jačanja, kroz stručno osposobljavanje i ponovno osposobljavanje, unutarnjih sposobnosti sudionika nadležnih za pravosudni sustav (ustavni sud, neovisne nacionalne izborne komisije, suci, tužitelji, kazneno-istražni odjeli) te institucionalizacije mehanizama za unutarnju kontrolu; |
| --- | --- |

12.

naglašava potrebu jačanja, kroz stručno osposobljavanje i ponovno osposobljavanje, unutarnjih sposobnosti sudionika nadležnih za pravosudni sustav (ustavni sud, neovisne nacionalne izborne komisije, suci, tužitelji, kazneno-istražni odjeli) te institucionalizacije mehanizama za unutarnju kontrolu;

| 13. | preporučuje uspostavu disciplinskog suda za službenike u pravosudnom sustavu radi osiguranja neovisnosti sudaca u pogledu mogućih napredovanja u karijeri i imenovanja; |
| --- | --- |

13.

preporučuje uspostavu disciplinskog suda za službenike u pravosudnom sustavu radi osiguranja neovisnosti sudaca u pogledu mogućih napredovanja u karijeri i imenovanja;

| 14. | naglašava jaku potrebu za rješavanjem svakodnevnih problema, poput siromaštva, nedostatka pristupačne zdravstvene skrbi i korupcije koji jačaju javnu predodžbu o tome kako demokracija nije poboljšala životne uvjete; |
| --- | --- |

14.

naglašava jaku potrebu za rješavanjem svakodnevnih problema, poput siromaštva, nedostatka pristupačne zdravstvene skrbi i korupcije koji jačaju javnu predodžbu o tome kako demokracija nije poboljšala životne uvjete;

| 15. | smatra kako snažni i na odgovarajući način financiran pravosudni sustav predstavlja sredstvo zaštite od endemske korupcije; smatra, u svezi navedenog, da bi sudski i policijski službenici trebali biti primjereno nagrađeni i zaštićeni od svakog pritiska koji bi mogao ugroziti njihov integritet ili im smetati u vršenju njihovih dužnosti; |
| --- | --- |

15.

smatra kako snažni i na odgovarajući način financiran pravosudni sustav predstavlja sredstvo zaštite od endemske korupcije; smatra, u svezi navedenog, da bi sudski i policijski službenici trebali biti primjereno nagrađeni i zaštićeni od svakog pritiska koji bi mogao ugroziti njihov integritet ili im smetati u vršenju njihovih dužnosti;

| 16. | naglašava važnost visokokvalitetnog stručnog osposobljavanja sudstva i policije koje se temelji na vrijednostima i humanističkoj etici te na demokratskim načelima i načelima dobrog upravljanja i vladavini prava; |
| --- | --- |

16.

naglašava važnost visokokvalitetnog stručnog osposobljavanja sudstva i policije koje se temelji na vrijednostima i humanističkoj etici te na demokratskim načelima i načelima dobrog upravljanja i vladavini prava;

| 17. | zalaže se za uspostavu parlamentarnih institucija i mehanizama koji će potaknuti promjenu društvenog mentaliteta kako bi osigurali učinkovitu zaštitu od korupcije i protekcije; pozdravlja Izjavu iz Jakarte o načelima za antikorupcijske agencije iz studenog 2012.; naglašava potrebu rješavanja neučinkovitosti u pogledu rješavanja korumpiranosti antikorupcijskih institucija koja je nastala u mnogim državama, a koja proizlazi uglavnom iz njihovih institucionalnih mehanizama, nedostatka funkcionalne neovisnosti od izvršne vlasti, nedostatka političke podrške, izvora njihovih financija, njihovih pravila o izboru i imenovanju službenika i njihovih izvršnih ovlasti; poziva na razvoj međunarodnih standarda o neovisnosti i djelotvornosti antikorupcijskih tijela koji će se sastaviti u međuvladinoj suradnji s ciljem konačnog donošenja u Općoj skupštini UN-a, koje bi bile jednakovrijedne i imale jednako široko područje primjene kao i Pariška načela za nacionalne institucije za ljudska prava; naglašava da bi se ta načela trebala rabiti kao mjerila odgovornosti preko procjena uspješnosti stručnih revizija; |
| --- | --- |

17.

zalaže se za uspostavu parlamentarnih institucija i mehanizama koji će potaknuti promjenu društvenog mentaliteta kako bi osigurali učinkovitu zaštitu od korupcije i protekcije; pozdravlja Izjavu iz Jakarte o načelima za antikorupcijske agencije iz studenog 2012.; naglašava potrebu rješavanja neučinkovitosti u pogledu rješavanja korumpiranosti antikorupcijskih institucija koja je nastala u mnogim državama, a koja proizlazi uglavnom iz njihovih institucionalnih mehanizama, nedostatka funkcionalne neovisnosti od izvršne vlasti, nedostatka političke podrške, izvora njihovih financija, njihovih pravila o izboru i imenovanju službenika i njihovih izvršnih ovlasti; poziva na razvoj međunarodnih standarda o neovisnosti i djelotvornosti antikorupcijskih tijela koji će se sastaviti u međuvladinoj suradnji s ciljem konačnog donošenja u Općoj skupštini UN-a, koje bi bile jednakovrijedne i imale jednako široko područje primjene kao i Pariška načela za nacionalne institucije za ljudska prava; naglašava da bi se ta načela trebala rabiti kao mjerila odgovornosti preko procjena uspješnosti stručnih revizija;

| 18. | podržava stvaranje međunarodne komisije protiv korupcije putem međunarodnog ugovora ili protokola Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije, koja bi uspostavila međunarodno tijelo kaznenih istražitelja s ovlastima jednakim onima koje imaju nacionalna tijela za provedbu zakona i kazneni progon, radi istraživanja i kaznenog progona korupcije na domaćem području zemalja potpisnica, s ovlastima podizanja optužbi protiv pojedinaca na nacionalnim kaznenim sudovima; |
| --- | --- |

18.

podržava stvaranje međunarodne komisije protiv korupcije putem međunarodnog ugovora ili protokola Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije, koja bi uspostavila međunarodno tijelo kaznenih istražitelja s ovlastima jednakim onima koje imaju nacionalna tijela za provedbu zakona i kazneni progon, radi istraživanja i kaznenog progona korupcije na domaćem području zemalja potpisnica, s ovlastima podizanja optužbi protiv pojedinaca na nacionalnim kaznenim sudovima;

| 19. | naglašava da načela i prakse dobrog upravljanja u području pravosuđa moraju biti ukorijenjeni na lokalnoj razini, posebno putem razvoja visokokvalitetne pravosudne infrastrukture koja djeluje na cijelom području; |
| --- | --- |

19.

naglašava da načela i prakse dobrog upravljanja u području pravosuđa moraju biti ukorijenjeni na lokalnoj razini, posebno putem razvoja visokokvalitetne pravosudne infrastrukture koja djeluje na cijelom području;

| 20. | potiče inicijative za reformu pravosudnog sustava te smatra da bi dotična europska izaslanstva, njihovi različiti partneri i civilno društvo trebali u cijelosti sudjelovati u takvim reformama; |
| --- | --- |

20.

potiče inicijative za reformu pravosudnog sustava te smatra da bi dotična europska izaslanstva, njihovi različiti partneri i civilno društvo trebali u cijelosti sudjelovati u takvim reformama;

| 21. | preporučuje uključivanje građanskog obrazovanja u nacionalne obrazovne programe od rane dobi radi promicanja kulture odgovornosti, svijesti o ljudskim pravima, demokracije i vladavine prava, posebno s ciljem borbe protiv endemske korupcije; |
| --- | --- |

21.

preporučuje uključivanje građanskog obrazovanja u nacionalne obrazovne programe od rane dobi radi promicanja kulture odgovornosti, svijesti o ljudskim pravima, demokracije i vladavine prava, posebno s ciljem borbe protiv endemske korupcije;

| 22. | preporučuje uključivanje lokalnih elementa u organizaciju pravosuđa i u opću demokratsku strukturu države radi osiguranja većeg osjećaja vlasništva među građanima istodobno zadržavajući puno poštovanje demokratskih pravila i načela; u svezi s navedenim, naglašava važnost dijaloga na lokalnoj razini i policije u zajednici radi sprječavanja zločina i promicanja poštovanja i zaštite vladavine prava i pravosudnog sustava od strane građana; |
| --- | --- |

22.

preporučuje uključivanje lokalnih elementa u organizaciju pravosuđa i u opću demokratsku strukturu države radi osiguranja većeg osjećaja vlasništva među građanima istodobno zadržavajući puno poštovanje demokratskih pravila i načela; u svezi s navedenim, naglašava važnost dijaloga na lokalnoj razini i policije u zajednici radi sprječavanja zločina i promicanja poštovanja i zaštite vladavine prava i pravosudnog sustava od strane građana;

| 23. | naglašava važnu ulogu koju igra Međunarodni kazneni sud (MKS) u poduzimanju učinkovitih mjera u borbi protiv nekažnjavanja; u svezi s navedenim primjećuje da MKS nije zamjena za učinkoviti nacionalni sustav kaznenih sudova; potiče na uspostavu institucionalnog mehanizma za redoviti dijalog između MKS-a i vlada, posebno čelnika vlada i država Afričke unije radi poboljšanja trenutne učinkovitosti suda, vodeći računa o interesima različitih stranki Rimskog statuta; |
| --- | --- |

23.

naglašava važnu ulogu koju igra Međunarodni kazneni sud (MKS) u poduzimanju učinkovitih mjera u borbi protiv nekažnjavanja; u svezi s navedenim primjećuje da MKS nije zamjena za učinkoviti nacionalni sustav kaznenih sudova; potiče na uspostavu institucionalnog mehanizma za redoviti dijalog između MKS-a i vlada, posebno čelnika vlada i država Afričke unije radi poboljšanja trenutne učinkovitosti suda, vodeći računa o interesima različitih stranki Rimskog statuta;

| 24. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede institucijama Afričke unije i Europske unije, Vijeću AKP-a, Gospodarskoj zajednici zapadnoafričkih država, Međuvladinom tijelu za razvoj, Južnoafričkoj razvojnoj zajednici i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

24.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede institucijama Afričke unije i Europske unije, Vijeću AKP-a, Gospodarskoj zajednici zapadnoafričkih država, Međuvladinom tijelu za razvoj, Južnoafričkoj razvojnoj zajednici i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda.

REZOLUCIJA (4)

o suradnji jug-jug i trostranoj suradnji: mogućnosti i izazovi za države AKP-a

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Adis Abebi od 25. do 27. studenog 2013., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Adis Abebi od 25. do 27. studenog 2013.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja, s jedne strane, i Europske zajednice te njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (5) (Sporazum iz Cotonoua), kako je prvi put izmijenjen u Luksemburgu 25. lipnja 2005. (6) te po drugi put izmijenjen u Ouagadougouu 22. lipnja 2010. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja, s jedne strane, i Europske zajednice te njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (5) (Sporazum iz Cotonoua), kako je prvi put izmijenjen u Luksemburgu 25. lipnja 2005. (6) te po drugi put izmijenjen u Ouagadougouu 22. lipnja 2010. (7),

| — | uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, koji propisuje da je „glavni cilj politike razvojne suradnje Unije smanjenje i dugoročno iskorjenjivanje siromaštva. Unija uzima u obzir ciljeve razvojne suradnje u politikama koje provodi, a koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, koji propisuje da je „glavni cilj politike razvojne suradnje Unije smanjenje i dugoročno iskorjenjivanje siromaštva. Unija uzima u obzir ciljeve razvojne suradnje u politikama koje provodi, a koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju”,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju koju je donijela Zajednička parlamentarna skupština u Budimpešti (svibanj 2011.) na 4. forumu o učinkovitosti pomoći na visokoj razini u Busanu (Južna Koreja) 2011. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju koju je donijela Zajednička parlamentarna skupština u Budimpešti (svibanj 2011.) na 4. forumu o učinkovitosti pomoći na visokoj razini u Busanu (Južna Koreja) 2011. (8),

| — | uzimajući u obzir deklaraciju 7. sastanka na vrhu čelnika država i vlada u Malabou, a posebno njezin članak 18., koji zahtijeva da se posebna pažnja posveti suradnji suradnji jug-jug i trostranoj suradnji s ciljem okončavanja ovisnosti o pomoći (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju 7. sastanka na vrhu čelnika država i vlada u Malabou, a posebno njezin članak 18., koji zahtijeva da se posebna pažnja posveti suradnji suradnji jug-jug i trostranoj suradnji s ciljem okončavanja ovisnosti o pomoći (9),

| — | uzimajući u obzir partnerstvo iz Busana za učinkovitu razvojnu suradnju sklopljeno 1. prosinca 2011. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir partnerstvo iz Busana za učinkovitu razvojnu suradnju sklopljeno 1. prosinca 2011. (10),

| — | uzimajući u obzir Parišku deklaraciju o učinkovitosti pomoći od 2. ožujka 2005. i Akcijski plan iz Accre od 4. rujna 2008. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Parišku deklaraciju o učinkovitosti pomoći od 2. ožujka 2005. i Akcijski plan iz Accre od 4. rujna 2008. (11),

| — | uzimajući u obzir zaključke 3166. sastanka Vijeća Europske unije (Vanjski poslovi/razvoj) od 14. svibnja 2012. o „Povećanju učinka razvojne politike EU-a: Plan za promjenu” (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke 3166. sastanka Vijeća Europske unije (Vanjski poslovi/razvoj) od 14. svibnja 2012. o „Povećanju učinka razvojne politike EU-a: Plan za promjenu” (12),

| — | uzimajući u obzir napomenu glavnog tajnika UN-a o okviru operativnih smjernica u pogledu podrške Ujedinjenih naroda suradnji jug-jug i trostranoj suradnji (SSC/17/3) od 12. travnja 2012. (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir napomenu glavnog tajnika UN-a o okviru operativnih smjernica u pogledu podrške Ujedinjenih naroda suradnji jug-jug i trostranoj suradnji (SSC/17/3) od 12. travnja 2012. (13),

| — | uzimajući u obzir simpozij AKP-a i Međunarodne organizacije frankofonije (OIF) o jačanju suradnje jug-jug: mogućnosti i izazovi za Skupinu država AKP-a (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir simpozij AKP-a i Međunarodne organizacije frankofonije (OIF) o jačanju suradnje jug-jug: mogućnosti i izazovi za Skupinu država AKP-a (14),

| — | uzimajući u obzir završni dokument sastanka na kojem je određen obrazac suradnje jug-jug i trostrane suradnje od 5. i 6. ožujka 2012. u Bruxellesu (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završni dokument sastanka na kojem je određen obrazac suradnje jug-jug i trostrane suradnje od 5. i 6. ožujka 2012. u Bruxellesu (15),

| — | uzimajući u obzir zaključke Političkog dijaloga o trostranoj suradnji iz Lisabona od 16. i 17. svibnja 2013., u organizaciji OECD-a i vlade Portugala (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Političkog dijaloga o trostranoj suradnji iz Lisabona od 16. i 17. svibnja 2013., u organizaciji OECD-a i vlade Portugala (16),

| — | uzimajući u obzir završni dokument iz Nairobija koji je donesen na Konferenciji Ujedinjenih naroda na visokoj razini o suradnji jug-jug (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završni dokument iz Nairobija koji je donesen na Konferenciji Ujedinjenih naroda na visokoj razini o suradnji jug-jug (17),

| — | uzimajući u obzir izvješće o Zajedničkom sastanku izvršnih odbora UNDP-a, UNFPA-a, UNOPS-a, UNICEF-a, UN-žene i WFP-a od 4. veljače 2013. u New Yorku o jačanju suradnje jug-jug i trostrane suradnje (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o Zajedničkom sastanku izvršnih odbora UNDP-a, UNFPA-a, UNOPS-a, UNICEF-a, UN-žene i WFP-a od 4. veljače 2013. u New Yorku o jačanju suradnje jug-jug i trostrane suradnje (18),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Komisije o uspostavi financijskog instrumenta za razvojnu suradnju upućen Europskom parlamentu i Vijeću (19), uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju Ujedinjenih naroda od 8. rujna 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Komisije o uspostavi financijskog instrumenta za razvojnu suradnju upućen Europskom parlamentu i Vijeću (19), uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju Ujedinjenih naroda od 8. rujna 2000.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za gospodarski razvoj, financije i trgovinu o suradnji jug-jug i trostranoj suradnji: mogućnosti i izazovi za države AKP-a (AP101.516/13/fin), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za gospodarski razvoj, financije i trgovinu o suradnji jug-jug i trostranoj suradnji: mogućnosti i izazovi za države AKP-a (AP101.516/13/fin),

| A. | budući da je prvo desetljeće 21. stoljeća obilježio brzi gospodarski rast u većim zemljama ubrzanog razvoja (Kina, Indija, Brazil, Argentina, Indonezija, Južna Afrika, itd.), koje se sve više utvrđuju kao vodeći razvojni igrači, predstavljajući prema procjenama OECD-a gotovo 50 % globalnog BDP-a u 2010., u usporedbi s 36 % od prije 10 godina; |
| --- | --- |

A.

budući da je prvo desetljeće 21. stoljeća obilježio brzi gospodarski rast u većim zemljama ubrzanog razvoja (Kina, Indija, Brazil, Argentina, Indonezija, Južna Afrika, itd.), koje se sve više utvrđuju kao vodeći razvojni igrači, predstavljajući prema procjenama OECD-a gotovo 50 % globalnog BDP-a u 2010., u usporedbi s 36 % od prije 10 godina;

| B. | budući da su, u tom kontekstu i u svijetlu izazova povezanih s razvojem, države AKP-a povećano usvojile stavove koji uključuju partnerstvo jug-jug, koje obuhvaća ne samo financijske tokove već i podjelu iskustva, prijenos tehnologije, povlašteni pristup tržištu i stavove o trgovini koji osiguravaju više međusobne podrške; |
| --- | --- |

B.

budući da su, u tom kontekstu i u svijetlu izazova povezanih s razvojem, države AKP-a povećano usvojile stavove koji uključuju partnerstvo jug-jug, koje obuhvaća ne samo financijske tokove već i podjelu iskustva, prijenos tehnologije, povlašteni pristup tržištu i stavove o trgovini koji osiguravaju više međusobne podrške;

| C. | budući da budućnost suradnje jug—jug počiva na kolektivnim mjerama koje doprinose razvoju zemalja sudionica i osiguravaju odgovore na zajedničke izazove; |
| --- | --- |

C.

budući da budućnost suradnje jug—jug počiva na kolektivnim mjerama koje doprinose razvoju zemalja sudionica i osiguravaju odgovore na zajedničke izazove;

| D. | budući da Sporazum o gospodarskom partnerstvu kojeg ratificiraju države AKP-a mora biti sredstvo za razvoj partnerskih zemalja Europske unije, posebno kroz diversifikaciju njihovih gospodarstava i jačanje suradnje između država AKP-a; |
| --- | --- |

D.

budući da Sporazum o gospodarskom partnerstvu kojeg ratificiraju države AKP-a mora biti sredstvo za razvoj partnerskih zemalja Europske unije, posebno kroz diversifikaciju njihovih gospodarstava i jačanje suradnje između država AKP-a;

| E. | budući da države AKP-a sve više razmatraju nove načine ostvarivanja ciljeva u pogledu iskorjenjivanja siromaštva i postizanja održivog razvoja na regionalnoj razini i putem horizontalnih partnerstva; |
| --- | --- |

E.

budući da države AKP-a sve više razmatraju nove načine ostvarivanja ciljeva u pogledu iskorjenjivanja siromaštva i postizanja održivog razvoja na regionalnoj razini i putem horizontalnih partnerstva;

| F. | budući da je trostrana suradnja postupak koji uključuje suradnju jug-jug uz podršku države sa sjevera koja se razlikuje od isključivo tehničkih programa suradnje u tome što svaki sudionik određuje svoj doprinos na temelju vlastitih komparativnih prednosti, čime preuzima dio odgovornosti za razvojne rezultate; |
| --- | --- |

F.

budući da je trostrana suradnja postupak koji uključuje suradnju jug-jug uz podršku države sa sjevera koja se razlikuje od isključivo tehničkih programa suradnje u tome što svaki sudionik određuje svoj doprinos na temelju vlastitih komparativnih prednosti, čime preuzima dio odgovornosti za razvojne rezultate;

| G. | budući da bi suradnja jug-jug trebala biti transparentnija i povećati uključenost lokalnih civilnih društava; |
| --- | --- |

G.

budući da bi suradnja jug-jug trebala biti transparentnija i povećati uključenost lokalnih civilnih društava;

| H. | budući da je unatoč značajnom napretku u ostvarivanju ciljeva utvrđenih milenijskim ciljevima razvoja takav napredak bio iznimno neuravnotežen; |
| --- | --- |

H.

budući da je unatoč značajnom napretku u ostvarivanju ciljeva utvrđenih milenijskim ciljevima razvoja takav napredak bio iznimno neuravnotežen;

| I. | budući da države sa sjevera imaju posebni interes osigurati uspješnost suradnje jug-jug i trostrane suradnje; |
| --- | --- |

I.

budući da države sa sjevera imaju posebni interes osigurati uspješnost suradnje jug-jug i trostrane suradnje;

| J. | budući da je izravno strano ulaganje (FDI) između zemalja u razvoju iznosilo 16 % globalnog iznosa u 2010. (otprilike 210 milijardi USD u usporedbi s 187 milijardi USD u 2008.) te i dalje postoji neiskorišteni potencijal za veću prekograničnu gospodarsku integraciju jug-jug; |
| --- | --- |

J.

budući da je izravno strano ulaganje (FDI) između zemalja u razvoju iznosilo 16 % globalnog iznosa u 2010. (otprilike 210 milijardi USD u usporedbi s 187 milijardi USD u 2008.) te i dalje postoji neiskorišteni potencijal za veću prekograničnu gospodarsku integraciju jug-jug;

| K. | budući da se prema izvješću glavnog tajnika UN-a razvojna suradnja jug—jug brzo povećala dosežući 16,2 milijarde USD u 2008. što predstavlja porast od 63 % u usporedbi s 2006.; |
| --- | --- |

K.

budući da se prema izvješću glavnog tajnika UN-a razvojna suradnja jug—jug brzo povećala dosežući 16,2 milijarde USD u 2008. što predstavlja porast od 63 % u usporedbi s 2006.;

| 1. | vjeruje da suradnja jug-jug i trostrana suradnja, premda različitih obilježja i opsega, stvaraju svježe forume i nova sredstva suradnje koji omogućuju zemljama ubrzanog razvoja da prenesu manje razvijenim zemljama, posebno najmanje razvijenim zemljama (LDC-ovima) iskustvo svog uspjeha i lekcije koje su naučile iz svojih grešaka te da im osiguraju razvojnu pomoć; |
| --- | --- |

1.

vjeruje da suradnja jug-jug i trostrana suradnja, premda različitih obilježja i opsega, stvaraju svježe forume i nova sredstva suradnje koji omogućuju zemljama ubrzanog razvoja da prenesu manje razvijenim zemljama, posebno najmanje razvijenim zemljama (LDC-ovima) iskustvo svog uspjeha i lekcije koje su naučile iz svojih grešaka te da im osiguraju razvojnu pomoć;

| 2. | primjećuje da zemlje ubrzanog razvoja (Kina, Indija, Brazil, Turska, Maroko, države Perzijskog zaljeva, itd.) vrlo snažno ulažu u države AKP-a te da bi ih trebalo potaknuti da preuzmu svoju ulogu u rješavanju ključnih međunarodnih pitanja, koja sežu od gospodarskog oporavka do sigurnosti opskrbe hranom, ljudskih prava i klimatskih promjena; |
| --- | --- |

2.

primjećuje da zemlje ubrzanog razvoja (Kina, Indija, Brazil, Turska, Maroko, države Perzijskog zaljeva, itd.) vrlo snažno ulažu u države AKP-a te da bi ih trebalo potaknuti da preuzmu svoju ulogu u rješavanju ključnih međunarodnih pitanja, koja sežu od gospodarskog oporavka do sigurnosti opskrbe hranom, ljudskih prava i klimatskih promjena;

| 3. | prepoznaje da države AKP-a imaju tehničko znanje i iskustvo svojstveno njihovom području, zahvaljujući zemljopisnoj blizini i rastućim regionalnim komplementarnostima, premda i dalje postoje tržišne nejednakosti kao u slučaju Kine u Africi; |
| --- | --- |

3.

prepoznaje da države AKP-a imaju tehničko znanje i iskustvo svojstveno njihovom području, zahvaljujući zemljopisnoj blizini i rastućim regionalnim komplementarnostima, premda i dalje postoje tržišne nejednakosti kao u slučaju Kine u Africi;

| 4. | izražava žaljenje zbog strukture trgovine između država AKP-a i gospodarstava u usponu, koja je nepromjenjiva u kvalitativnom pogledu, pri čemu države AKP-a i dalje ostaju izvori robe i sirovina koje se koriste za poticanje industrijskog razvoja u drugim zemljama; potiče te zemlje da pokažu svoju sposobnost za poticanje novih oblika razvojnih mehanizama i na mobilizaciju sredstava kako bi gospodarski odnosi sa zemljama ubrzanog razvoja podržali strukturalnu diversifikaciju gospodarstva; |
| --- | --- |

4.

izražava žaljenje zbog strukture trgovine između država AKP-a i gospodarstava u usponu, koja je nepromjenjiva u kvalitativnom pogledu, pri čemu države AKP-a i dalje ostaju izvori robe i sirovina koje se koriste za poticanje industrijskog razvoja u drugim zemljama; potiče te zemlje da pokažu svoju sposobnost za poticanje novih oblika razvojnih mehanizama i na mobilizaciju sredstava kako bi gospodarski odnosi sa zemljama ubrzanog razvoja podržali strukturalnu diversifikaciju gospodarstva;

| 5. | poziva postojeće trgovinske partnere da pomognu stručnim osposobljavanjem i ulaganjem u industrije koje dodaju vrijednost proizvodima država AKP-a i drugih južnih država radi izgradnje vještina i dobivanja najbolje vrijednosti iz njihovih sredstava za održivi budući razvoj; |
| --- | --- |

5.

poziva postojeće trgovinske partnere da pomognu stručnim osposobljavanjem i ulaganjem u industrije koje dodaju vrijednost proizvodima država AKP-a i drugih južnih država radi izgradnje vještina i dobivanja najbolje vrijednosti iz njihovih sredstava za održivi budući razvoj;

| 6. | stoga poziva Europsku uniju da podrži razvojnu suradnju jug-jug koja je strogo u skladu s načelima zajedničkog interesa i jednakosti, vodeći računa o nejednakostima između dviju stranaka u partnerstvu; smatra da bi trebalo spriječiti isključivu rasprodaju sirovina te podržati pravednu trgovinu resursima, a posebno intenzivni prijenos obrazovanja, znanja i tehnologije; |
| --- | --- |

6.

stoga poziva Europsku uniju da podrži razvojnu suradnju jug-jug koja je strogo u skladu s načelima zajedničkog interesa i jednakosti, vodeći računa o nejednakostima između dviju stranaka u partnerstvu; smatra da bi trebalo spriječiti isključivu rasprodaju sirovina te podržati pravednu trgovinu resursima, a posebno intenzivni prijenos obrazovanja, znanja i tehnologije;

| 7. | vjeruje kako projekti trostrane suradnje osiguravaju Europskoj uniji daljnju mogućnost poticanja održivog partnerstva s državama AKP-a; |
| --- | --- |

7.

vjeruje kako projekti trostrane suradnje osiguravaju Europskoj uniji daljnju mogućnost poticanja održivog partnerstva s državama AKP-a;

| 8. | potiče razvoj inovativnog financiranja, poput mogućnosti uvođenja poreza na emisije ugljika na temelju načela „zagađivač plaća”, s obzirom na to da su razvijene zemlje i zemlje ubrzanog razvoja često glavni, premda ne jedini, izvor emisija CO2 zbog svoje brze industrijalizacije; pohvaljuje u tom smislu države članice EU-a za njihove napore u pogledu postepenog ukidanja fosilnih goriva u skladu s međunarodnim obvezama Unije za borbu protiv klimatskih promjena te potiče usmjerenost trostrane suradnje na uporabu obnovljivih i zelenih tehnologija kao dio održive mješavine energetskih izvora; |
| --- | --- |

8.

potiče razvoj inovativnog financiranja, poput mogućnosti uvođenja poreza na emisije ugljika na temelju načela „zagađivač plaća”, s obzirom na to da su razvijene zemlje i zemlje ubrzanog razvoja često glavni, premda ne jedini, izvor emisija CO2 zbog svoje brze industrijalizacije; pohvaljuje u tom smislu države članice EU-a za njihove napore u pogledu postepenog ukidanja fosilnih goriva u skladu s međunarodnim obvezama Unije za borbu protiv klimatskih promjena te potiče usmjerenost trostrane suradnje na uporabu obnovljivih i zelenih tehnologija kao dio održive mješavine energetskih izvora;

| 9. | poziva Komisiju i Europsku investicijsku banku da poveća svoja sredstva namijenjena inicijativama trostrane suradnje, posebno između država koje imaju zajedničku granicu; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju i Europsku investicijsku banku da poveća svoja sredstva namijenjena inicijativama trostrane suradnje, posebno između država koje imaju zajedničku granicu;

| 10. | potiče sve dionike da promiču jačanje dugoročnih kapaciteta država AKP-a kroz provedbu trostrane suradnje koja iskorištava komparativne prednosti i komplementarnosti između različitih razvojnih sudionika, ujedinjavajući zemlje oko zajedničkog cilja iskorjenjivanja siromaštva u cijelom svijetu i promicanja održivog razvoja; |
| --- | --- |

10.

potiče sve dionike da promiču jačanje dugoročnih kapaciteta država AKP-a kroz provedbu trostrane suradnje koja iskorištava komparativne prednosti i komplementarnosti između različitih razvojnih sudionika, ujedinjavajući zemlje oko zajedničkog cilja iskorjenjivanja siromaštva u cijelom svijetu i promicanja održivog razvoja;

| 11. | mišljenja je da se suradnja jug-jug i trostrana suradnja također trebaju usredotočiti na borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma u cilju održivog gospodarskog razvoja na temelju vladavine prava; |
| --- | --- |

11.

mišljenja je da se suradnja jug-jug i trostrana suradnja također trebaju usredotočiti na borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma u cilju održivog gospodarskog razvoja na temelju vladavine prava;

| 12. | zauzima stav da bi suradnja jug-jug i trostrana suradnja trebale doprinijeti održivoj i gospodarski isplativoj uporabi prirodnih resursa i sirovina; |
| --- | --- |

12.

zauzima stav da bi suradnja jug-jug i trostrana suradnja trebale doprinijeti održivoj i gospodarski isplativoj uporabi prirodnih resursa i sirovina;

| 13. | podsjeća da bi suradnju jug-jug i trostranu suradnju, kako bi donijele opipljivu korist građanima, trebalo razvijati kao nadopunu proaktivnim javnim, privatnim i zajedničkim ulaganjima u komunalne usluge poput, ali ne isključivo, prometa, energetike, posebno opskrbe i pristupa električnoj energiji te infrastrukturi za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju te da bi trebale biti popraćene nizom razvojnih javnih politika, uključujući odgovarajući porezni režim i prikladnu razinu decentralizacije radi osnaživanja regija i lokalnih zajednica; |
| --- | --- |

13.

podsjeća da bi suradnju jug-jug i trostranu suradnju, kako bi donijele opipljivu korist građanima, trebalo razvijati kao nadopunu proaktivnim javnim, privatnim i zajedničkim ulaganjima u komunalne usluge poput, ali ne isključivo, prometa, energetike, posebno opskrbe i pristupa električnoj energiji te infrastrukturi za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju te da bi trebale biti popraćene nizom razvojnih javnih politika, uključujući odgovarajući porezni režim i prikladnu razinu decentralizacije radi osnaživanja regija i lokalnih zajednica;

| 14. | prepoznaje da je, s obzirom na slabu mobilizaciju unutarnjih sredstava i smanjenje obima razvojne pomoći, financiranje koje se ostvaruje kroz suradnju jug-jug od životne važnosti za mnoge države AKP-a kojima su potrebna ogromna financijska sredstva; žali, međutim, da je osobina takvog financiranja snažna koncentracija na sektore poput vađenja prirodnih i mineralnih resursa; |
| --- | --- |

14.

prepoznaje da je, s obzirom na slabu mobilizaciju unutarnjih sredstava i smanjenje obima razvojne pomoći, financiranje koje se ostvaruje kroz suradnju jug-jug od životne važnosti za mnoge države AKP-a kojima su potrebna ogromna financijska sredstva; žali, međutim, da je osobina takvog financiranja snažna koncentracija na sektore poput vađenja prirodnih i mineralnih resursa;

| 15. | vjeruje da bi se projekti razvojne pomoći i suradnje trebali više usmjeriti na promicanje bolje uporabe unutarnjih resursa država AKP-a; |
| --- | --- |

15.

vjeruje da bi se projekti razvojne pomoći i suradnje trebali više usmjeriti na promicanje bolje uporabe unutarnjih resursa država AKP-a;

| 16. | potiče širenje suradnje jug-jug i trostrane suradnje na područja koja bi potaknula održivi razvoj, poput dobrog upravljanja; |
| --- | --- |

16.

potiče širenje suradnje jug-jug i trostrane suradnje na područja koja bi potaknula održivi razvoj, poput dobrog upravljanja;

| 17. | ustraje na jačanju sposobnosti država AKP-a za izgradnju i primjenu zakonodavstva za uzajamno podržavanje razvoja koje jamči poštovanje ljudskih prava, dobro upravljanje, socijalnu pravdu, pravednost, demokraciju te poštovanje i zaštitu okoliša; |
| --- | --- |

17.

ustraje na jačanju sposobnosti država AKP-a za izgradnju i primjenu zakonodavstva za uzajamno podržavanje razvoja koje jamči poštovanje ljudskih prava, dobro upravljanje, socijalnu pravdu, pravednost, demokraciju te poštovanje i zaštitu okoliša;

| 18. | vjeruje da države AKP-a moraju biti u stanju rješavati ekološke izazove, poput klimatskih promjena, energije, propadanja okoliša i gubitka biološke raznolikosti, posebice koristeći financije namijenjene iskorištavanju prirodnih resursa što se mora izvesti na održiv način; |
| --- | --- |

18.

vjeruje da države AKP-a moraju biti u stanju rješavati ekološke izazove, poput klimatskih promjena, energije, propadanja okoliša i gubitka biološke raznolikosti, posebice koristeći financije namijenjene iskorištavanju prirodnih resursa što se mora izvesti na održiv način;

| 19. | navodi da globalno partnerstvo za učinkovitu razvojnu suradnju može predstavljati forum za partnere koji dijele ista načela i čije su obveze ispravno određene, radi postizanja opipljivih razvojnih rezultata, ispitujući komparativne prednosti i komplementarnosti i poboljšavajući transparentnost u pogledu trošenja, primatelja i odgovornosti za lokalne i regionalne sudionike uključene u predmetne postupke; |
| --- | --- |

19.

navodi da globalno partnerstvo za učinkovitu razvojnu suradnju može predstavljati forum za partnere koji dijele ista načela i čije su obveze ispravno određene, radi postizanja opipljivih razvojnih rezultata, ispitujući komparativne prednosti i komplementarnosti i poboljšavajući transparentnost u pogledu trošenja, primatelja i odgovornosti za lokalne i regionalne sudionike uključene u predmetne postupke;

| 20. | naglašava da tradicionalni donatori ostaju glavni pružatelji pomoći državama AKP-a i trgovinski partneri uz EU i njezine države članice koje su ponovno potvrdile svoju obvezu izdvajanja 0,7 % svog bruto nacionalnog dohotka za ubrzanje napretka prema ostvarivanju milenijskih razvojnih ciljeva u 2015. i dalje; |
| --- | --- |

20.

naglašava da tradicionalni donatori ostaju glavni pružatelji pomoći državama AKP-a i trgovinski partneri uz EU i njezine države članice koje su ponovno potvrdile svoju obvezu izdvajanja 0,7 % svog bruto nacionalnog dohotka za ubrzanje napretka prema ostvarivanju milenijskih razvojnih ciljeva u 2015. i dalje;

| 21. | potiče stvaranje partnerstava u određenim područjima i posebnih mjera radi ostvarivanja većeg utjecaja na međunarodne odluke; poziva dionike da razmotre održivost tih novih oblika suradnje, imajući na umu središnja pitanja u pogledu prijenosa znanja i tehnologije te zaštitu okoliša izvan svojih granica; |
| --- | --- |

21.

potiče stvaranje partnerstava u određenim područjima i posebnih mjera radi ostvarivanja većeg utjecaja na međunarodne odluke; poziva dionike da razmotre održivost tih novih oblika suradnje, imajući na umu središnja pitanja u pogledu prijenosa znanja i tehnologije te zaštitu okoliša izvan svojih granica;

| 22. | smatra da novi oblici teritorijalne integracije pozivaju na prijenos razvojnih projekata na lokalne i regionalne sudionike; |
| --- | --- |

22.

smatra da novi oblici teritorijalne integracije pozivaju na prijenos razvojnih projekata na lokalne i regionalne sudionike;

| 23. | insistira na potrebi davanja značajne uloge istraživanju i inovaciji, putem sklapanja, u kontekstu međunarodnih odnosa, sporazuma koji potiču istraživanje u razvojne svrhe; |
| --- | --- |

23.

insistira na potrebi davanja značajne uloge istraživanju i inovaciji, putem sklapanja, u kontekstu međunarodnih odnosa, sporazuma koji potiču istraživanje u razvojne svrhe;

| 24. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Predsjedništvu Vijeća EU-a, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, regionalnim i nacionalnim parlamentima te regionalnim organizacijama AKP-a. |
| --- | --- |

24.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Predsjedništvu Vijeća EU-a, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, regionalnim i nacionalnim parlamentima te regionalnim organizacijama AKP-a.

REZOLUCIJA (20)

o društvenim i ekološkim učincima nomadskog stočarstva na države AKP-a

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Adis Abebi (Etiopija) od 25. do 27. studenog 2013., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Adis Abebi (Etiopija) od 25. do 27. studenog 2013.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir „Politički okvir za nomadsko stočarstvo u Africi: osiguranje, zaštita i poboljšanje života, načina življenja i prava nomadskih zajednica” Afričke unije koji je donijela Konferencija afričkih ministara poljoprivrede u listopadu 2010. i koji je odobren na 18. redovnoj sjednici Izvršnog vijeća u Adis Abebi u siječnju 2011. (Dok. EX.CL/631 XVIII), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Politički okvir za nomadsko stočarstvo u Africi: osiguranje, zaštita i poboljšanje života, načina življenja i prava nomadskih zajednica” Afričke unije koji je donijela Konferencija afričkih ministara poljoprivrede u listopadu 2010. i koji je odobren na 18. redovnoj sjednici Izvršnog vijeća u Adis Abebi u siječnju 2011. (Dok. EX.CL/631 XVIII),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz N’Djamena od 29. svibnja 2013. o doprinosu nomadskog stočarstva sigurnosti i razvoju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz N’Djamena od 29. svibnja 2013. o doprinosu nomadskog stočarstva sigurnosti i razvoju,

| — | uzimajući u obzir Okvir i smjernice o zemljišnoj politici u Africi koje je odobrila Zajednička konferencija ministara poljoprivrede, zemljišta i stočarstva Afričke unije 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir i smjernice o zemljišnoj politici u Africi koje je odobrila Zajednička konferencija ministara poljoprivrede, zemljišta i stočarstva Afričke unije 2009.,

| — | uzimajući u obzir Odluku čelnika država Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država (ECOWAS) A/DEC.5/10/98 koja uređuje sezonsko premještanje životinja između država ECOWAS-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku čelnika država Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država (ECOWAS) A/DEC.5/10/98 koja uređuje sezonsko premještanje životinja između država ECOWAS-a,

| — | uzimajući u obzir poljoprivrednu politiku država ECOWAS-a donesenu 19. siječnja 2005. u Abuji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poljoprivrednu politiku država ECOWAS-a donesenu 19. siječnja 2005. u Abuji,

| — | uzimajući u obzir poljoprivrednu politiku Zapadnoafričke ekonomske i monetarne unije (WAEMU) donesenu 10. prosinca 2001. Dodatnim aktom br. 03/2001, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poljoprivrednu politiku Zapadnoafričke ekonomske i monetarne unije (WAEMU) donesenu 10. prosinca 2001. Dodatnim aktom br. 03/2001,

| — | uzimajući u obzir nacrt Političkog okvira za sigurnost opskrbe hranom u nomadskim područjima Zajedničkog tržišta za Istočnu i Južnu Afriku (COMESA) iz prosinca 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Političkog okvira za sigurnost opskrbe hranom u nomadskim područjima Zajedničkog tržišta za Istočnu i Južnu Afriku (COMESA) iz prosinca 2009.,

| — | uzimajući u obzir Regionalni politički okvir za zdravlje životinja i trgovinu Međuvladinog tijela za razvoj (IGAD) koji je odobren u prosincu 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Regionalni politički okvir za zdravlje životinja i trgovinu Međuvladinog tijela za razvoj (IGAD) koji je odobren u prosincu 2009.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu AKP-a i EU-a („Sporazum iz Cotonoua”), a posebno njegov članak 32. stavak 1. o okolišu i prirodnim resursima, članak 32.A o klimatskim promjenama, članak 31. o rodnim pitanjima i članak 23. o razvoju gospodarskog sektora, koji obuhvaća ruralne strategije i poljoprivrednu proizvodnju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu AKP-a i EU-a („Sporazum iz Cotonoua”), a posebno njegov članak 32. stavak 1. o okolišu i prirodnim resursima, članak 32.A o klimatskim promjenama, članak 31. o rodnim pitanjima i članak 23. o razvoju gospodarskog sektora, koji obuhvaća ruralne strategije i poljoprivrednu proizvodnju,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću iz ožujka 2013. pod naslovom „Poboljšanje ishrane majki i djece u vanjskoj pomoći: politički okvir EU-a” (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću iz ožujka 2013. pod naslovom „Poboljšanje ishrane majki i djece u vanjskoj pomoći: politički okvir EU-a” (COM(2013)0141),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu i Vijeću pod nazivom „Pristup EU-a prema otpornosti: učenje iz kriza u pogledu sigurnosti opskrbe hranom” (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu i Vijeću pod nazivom „Pristup EU-a prema otpornosti: učenje iz kriza u pogledu sigurnosti opskrbe hranom” (COM(2012)0586),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Vijeću i Europskom parlamentu o političkom okviru EU-a za pomoć zemljama u razvoju pri suočavanju s izazovima sigurnosti opskrbe hranom” (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Vijeću i Europskom parlamentu o političkom okviru EU-a za pomoć zemljama u razvoju pri suočavanju s izazovima sigurnosti opskrbe hranom” (COM(2010)0127),

| — | uzimajući u obzir inicijative AGIR (Globalni savez za inicijativu za izgradnju otpornosti) i SHARE (Potpora jačanju otpornosti na rogu Afrike) koje vodi EU za rješavanje kriza u opskrbi hranom i prehrambenih kriza, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijative AGIR (Globalni savez za inicijativu za izgradnju otpornosti) i SHARE (Potpora jačanju otpornosti na rogu Afrike) koje vodi EU za rješavanje kriza u opskrbi hranom i prehrambenih kriza,

| — | uzimajući u obzir izvješće Organizacije za prehranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO) pod nazivom „Svjetsko stočarstvo 2011. stočarstvo u sigurnosti opskrbe hranom” (Rim, 2012.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Organizacije za prehranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO) pod nazivom „Svjetsko stočarstvo 2011. stočarstvo u sigurnosti opskrbe hranom” (Rim, 2012.),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o pravima autohtonih naroda koju je donijela Opća skupština 2007.(A/RES/66/142), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o pravima autohtonih naroda koju je donijela Opća skupština 2007.(A/RES/66/142),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 18. studenog 2002. o autohtonim narodima (13466/02), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 18. studenog 2002. o autohtonim narodima (13466/02),

| — | uzimajući u obzir milenijske ciljeve razvoja koje su uspostavili Ujedinjeni narodi u 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir milenijske ciljeve razvoja koje su uspostavili Ujedinjeni narodi u 2000.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za društvena pitanja i okoliš (AKP-EU/101.526/13/A/fin.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za društvena pitanja i okoliš (AKP-EU/101.526/13/A/fin.),

| A. | budući da oko 268 milijuna nomadskih stočara živi diljem Afrike te da u nekim područjima nomadsko stočarstvo predstavlja glavni način života; budući da nomadska područja obuhvaćaju gotovo 40 % afričkog kontinenta te da nomadsko stočarstvo predstavlja glavnu djelatnost u određenim područjima, na primjer procijenjena vrijednost stočnog fonda Nigera iznosi 2 000 milijardi FCFA, s prihodom od tog sektora koji čini 21 % izvoznih resursa zemlje; |
| --- | --- |

A.

budući da oko 268 milijuna nomadskih stočara živi diljem Afrike te da u nekim područjima nomadsko stočarstvo predstavlja glavni način života; budući da nomadska područja obuhvaćaju gotovo 40 % afričkog kontinenta te da nomadsko stočarstvo predstavlja glavnu djelatnost u određenim područjima, na primjer procijenjena vrijednost stočnog fonda Nigera iznosi 2 000 milijardi FCFA, s prihodom od tog sektora koji čini 21 % izvoznih resursa zemlje;

| B. | budući da nomadski stočari imaju dobro utvrđeno autohtono znanje te koriste socijalne mreže i nove informacijske i komunikacijske tehnologije (NICT-ove) za pronalaženje najhranjivije zemlje za ispašu u sušnim i polusušnim područjima te da strateški sele svoju stoku čime iskorištavaju nekultivirana zemljišta neprikladna u druge svrhe; |
| --- | --- |

B.

budući da nomadski stočari imaju dobro utvrđeno autohtono znanje te koriste socijalne mreže i nove informacijske i komunikacijske tehnologije (NICT-ove) za pronalaženje najhranjivije zemlje za ispašu u sušnim i polusušnim područjima te da strateški sele svoju stoku čime iskorištavaju nekultivirana zemljišta neprikladna u druge svrhe;

| C. | budući da je statistika o doprinosu nomadskog stočarstva nacionalnim gospodarstvima slabo poznata, unatoč njegovoj važnosti za opskrbu stokom i stvaranje mreže povezanih usluga; |
| --- | --- |

C.

budući da je statistika o doprinosu nomadskog stočarstva nacionalnim gospodarstvima slabo poznata, unatoč njegovoj važnosti za opskrbu stokom i stvaranje mreže povezanih usluga;

| D. | budući da je u sušnim i polusušnim područjima nomadsko stočarstvo produktivnije od statičnog uzgoja stoke u smislu proizvodnje mesa po hektaru i kalorija po hektaru te budući da iz tog razloga ono pomaže prehraniti zajednice i povećati sigurnost opskrbe hranom i prehrambenu sigurnost te otpornost; |
| --- | --- |

D.

budući da je u sušnim i polusušnim područjima nomadsko stočarstvo produktivnije od statičnog uzgoja stoke u smislu proizvodnje mesa po hektaru i kalorija po hektaru te budući da iz tog razloga ono pomaže prehraniti zajednice i povećati sigurnost opskrbe hranom i prehrambenu sigurnost te otpornost;

| E. | budući da mobilna ispaša u sušnim i polusušnim područjima, zajedno s potencijalom nomadskih pašnjaka za dugotrajno pohranjivanje ugljika mogu imati povoljan učinak na okoliš; budući da, s druge strane, ispaša sa stadima koja se ne premještaju može dovesti do pretjerane ispaše i gubitka biološke raznolikosti jer se biljke ne mogu dovoljno oporaviti; |
| --- | --- |

E.

budući da mobilna ispaša u sušnim i polusušnim područjima, zajedno s potencijalom nomadskih pašnjaka za dugotrajno pohranjivanje ugljika mogu imati povoljan učinak na okoliš; budući da, s druge strane, ispaša sa stadima koja se ne premještaju može dovesti do pretjerane ispaše i gubitka biološke raznolikosti jer se biljke ne mogu dovoljno oporaviti;

| F. | budući da klimatske promjene povećavaju osjetljivost nomadskog stočarstva u pogledu nesigurnosti opskrbe hranom i siromaštva, bez obzira na činjenicu da nomadska pokretljivost znači da se oni mogu lakše prilagoditi klimatskim promjenama od statičnih uzgajivača stoke; |
| --- | --- |

F.

budući da klimatske promjene povećavaju osjetljivost nomadskog stočarstva u pogledu nesigurnosti opskrbe hranom i siromaštva, bez obzira na činjenicu da nomadska pokretljivost znači da se oni mogu lakše prilagoditi klimatskim promjenama od statičnih uzgajivača stoke;

| G. | budući da rast stanovništva povećava potrebu za poljoprivrednim zemljištem i urbanizacijom Afrike, čimbenicima koji ograničavaju pokretljivost životinja te budući da su pažljivo upravljanje i stvaranje kodeksa i planova za korištenje zemlje posebno važni za očuvanje pokretljivosti životinja; |
| --- | --- |

G.

budući da rast stanovništva povećava potrebu za poljoprivrednim zemljištem i urbanizacijom Afrike, čimbenicima koji ograničavaju pokretljivost životinja te budući da su pažljivo upravljanje i stvaranje kodeksa i planova za korištenje zemlje posebno važni za očuvanje pokretljivosti životinja;

| H. | budući da rješavanje upravljanja prekograničnom pokretljivošću na regionalnoj razini može osigurati rješenja za sukobe među zajednicama u pogledu pristupa vodi i zemlji; |
| --- | --- |

H.

budući da rješavanje upravljanja prekograničnom pokretljivošću na regionalnoj razini može osigurati rješenja za sukobe među zajednicama u pogledu pristupa vodi i zemlji;

| I. | budući da nomadsko stočarstvo koje se kreće kroz udaljena područja može imati pozitivnu sigurnosnu ulogu; |
| --- | --- |

I.

budući da nomadsko stočarstvo koje se kreće kroz udaljena područja može imati pozitivnu sigurnosnu ulogu;

| J. | budući da diversifikacijom svojih djelatnosti neki nomadski stočari mogu povećati svoje prihode; |
| --- | --- |

J.

budući da diversifikacijom svojih djelatnosti neki nomadski stočari mogu povećati svoje prihode;

| K. | budući da nomadski stočari mogu imati poteškoća u pogledu pristupa odgovarajućem, visokokvalitetnom zdravstvu, obrazovanju i veterinarskoj skrbi za svoje životinje te budući da poteškoće u vezi njihovog uključivanja u popis stanovništva mogu dovesti do njihove političke marginalizacije; |
| --- | --- |

K.

budući da nomadski stočari mogu imati poteškoća u pogledu pristupa odgovarajućem, visokokvalitetnom zdravstvu, obrazovanju i veterinarskoj skrbi za svoje životinje te budući da poteškoće u vezi njihovog uključivanja u popis stanovništva mogu dovesti do njihove političke marginalizacije;

| L. | budući da politički okvir AU-a za nomadsko stočarstvo zahtijeva zaštitu načina života nomadskih stočara, pomaže im u rješavanju izazova s kojima se suočavaju, štiti njihova prava i pojačava njihov doprinos gospodarstvu; |
| --- | --- |

L.

budući da politički okvir AU-a za nomadsko stočarstvo zahtijeva zaštitu načina života nomadskih stočara, pomaže im u rješavanju izazova s kojima se suočavaju, štiti njihova prava i pojačava njihov doprinos gospodarstvu;

| 1. | potiče države AKP-a i lokalne vlasti da usklade nacionalne, lokalne i regionalne politike s okvirom AU-a te da uključe nomadske stočare u određivanje strategija koje će se upotrebljavati; |
| --- | --- |

1.

potiče države AKP-a i lokalne vlasti da usklade nacionalne, lokalne i regionalne politike s okvirom AU-a te da uključe nomadske stočare u određivanje strategija koje će se upotrebljavati;

| 2. | poziva EU da prizna nomadsko stočarstvo kao vrijedni sustav proizvodnje te da podrži države AKP-a u provedbi Okvira; |
| --- | --- |

2.

poziva EU da prizna nomadsko stočarstvo kao vrijedni sustav proizvodnje te da podrži države AKP-a u provedbi Okvira;

| 3. | naglašava važnost odgovarajućih mjera za zdravlje i higijenu životinja radi izbjegavanja širenja bolesti životinja, očuvanja nomadskog stočarstva i zaštite javnog zdravlja; primjećuje važnost toga da nomadski stočari imaju znanja o sprječavanju i liječenju bolesti životinja; |
| --- | --- |

3.

naglašava važnost odgovarajućih mjera za zdravlje i higijenu životinja radi izbjegavanja širenja bolesti životinja, očuvanja nomadskog stočarstva i zaštite javnog zdravlja; primjećuje važnost toga da nomadski stočari imaju znanja o sprječavanju i liječenju bolesti životinja;

| 4. | poziva države AKP-a da pripreme i primjenjuju lokalne, nacionalne, dvostrane i regionalne inicijative, zakone i kodekse za nomadsko stočarstvo, sezonsko premještanje životinja i korištenje zemlje; također poziva države AKP-a da razviju inovativne koncepte opskrbe u područjima poput obrazovanja i javnog zdravstva te da omoguće bolju skrb za skupine mobilnog stanovništva; |
| --- | --- |

4.

poziva države AKP-a da pripreme i primjenjuju lokalne, nacionalne, dvostrane i regionalne inicijative, zakone i kodekse za nomadsko stočarstvo, sezonsko premještanje životinja i korištenje zemlje; također poziva države AKP-a da razviju inovativne koncepte opskrbe u područjima poput obrazovanja i javnog zdravstva te da omoguće bolju skrb za skupine mobilnog stanovništva;

| 5. | potiče javne i privatne sudionike da osiguraju da granice i međe nemaju negativni učinak na sigurnu pokretljivost nomadskih stočara i pristup resursima te da nomadski stočari još uvijek mogu napasati svoja stada u područjima u kojima je zemlja privatizirana; |
| --- | --- |

5.

potiče javne i privatne sudionike da osiguraju da granice i međe nemaju negativni učinak na sigurnu pokretljivost nomadskih stočara i pristup resursima te da nomadski stočari još uvijek mogu napasati svoja stada u područjima u kojima je zemlja privatizirana;

| 6. | preporučuje da države AKP-a podrže i savjetuju žene nomadske stočare u svezi s njihovim ekonomskim osnaživanjem; |
| --- | --- |

6.

preporučuje da države AKP-a podrže i savjetuju žene nomadske stočare u svezi s njihovim ekonomskim osnaživanjem;

| 7. | poziva države AKP-a da pojačaju svoje upravljačke strukture kako bi osigurali bolju zastupljenost nomadskih stočara, uključujući osnaživanjem tradicionalnih institucija i organizacija civilnog društva radi osiguranja da se odgovarajuća sredstva koriste za ostvarivanje sljedećih ciljeva:






  (a) | sigurni pristup pašnjacima i zaštitnim zonama u sušnim razdobljima; |
| --- | --- | --- |

7.

poziva države AKP-a da pojačaju svoje upravljačke strukture kako bi osigurali bolju zastupljenost nomadskih stočara, uključujući osnaživanjem tradicionalnih institucija i organizacija civilnog društva radi osiguranja da se odgovarajuća sredstva koriste za ostvarivanje sljedećih ciljeva:

(a)

sigurni pristup pašnjacima i zaštitnim zonama u sušnim razdobljima;

| (b) | očuvanje tradicionalnog znanja i genetskih resursa uz istodobno usvajanje novog znanja u pogledu zdravlja životinja, okoliša i osiguranja resursa; |
| --- | --- |

(b)

očuvanje tradicionalnog znanja i genetskih resursa uz istodobno usvajanje novog znanja u pogledu zdravlja životinja, okoliša i osiguranja resursa;

| (c) | pristup odgovarajućem, kvalitetnom obrazovanju, zdravstvu i veterinarskoj skrbi te vodi na način prilagođen nomadskom stočarstvu; |
| --- | --- |

(c)

pristup odgovarajućem, kvalitetnom obrazovanju, zdravstvu i veterinarskoj skrbi te vodi na način prilagođen nomadskom stočarstvu;

| (d) | osiguranje i korištenje tehnologija, higijenskih usluga, sustava za upravljanje poplavom, tržišnih informacija i financijskih usluga; |
| --- | --- |

(d)

osiguranje i korištenje tehnologija, higijenskih usluga, sustava za upravljanje poplavom, tržišnih informacija i financijskih usluga;

| (e) | proširenje i poboljšanje infrastrukture za preradu i tržišnu pripremu te načina stavljanja na tržište; |
| --- | --- |

(e)

proširenje i poboljšanje infrastrukture za preradu i tržišnu pripremu te načina stavljanja na tržište;

| 8. | poziva države AKP-a da posebnu pažnju posvete obrazovanju djevojčica u nomadskim zajednicama i da stvore mogućnosti za njihov pristup obrazovanju; |
| --- | --- |

8.

poziva države AKP-a da posebnu pažnju posvete obrazovanju djevojčica u nomadskim zajednicama i da stvore mogućnosti za njihov pristup obrazovanju;

| 9. | poziva države AKP-a da uključe nomadske stočare u donošenje odluka te da osiguraju podršku nomadskim stočarima u rješavanju sukoba, koristeći uobičajene načine kada god je to prihvatljivo i moguće te da poboljšaju pristup pravnim uslugama; |
| --- | --- |

9.

poziva države AKP-a da uključe nomadske stočare u donošenje odluka te da osiguraju podršku nomadskim stočarima u rješavanju sukoba, koristeći uobičajene načine kada god je to prihvatljivo i moguće te da poboljšaju pristup pravnim uslugama;

| 10. | poziva države AKP-a da podrže i savjetuju nomadske stočare koji se odluče prekinuti taj način života; |
| --- | --- |

10.

poziva države AKP-a da podrže i savjetuju nomadske stočare koji se odluče prekinuti taj način života;

| 11. | preporučuje da države AKP-a prikupe dodatne podatke o nomadskom stočarstvu radi bolje procjene njihovog doprinosa gospodarstvu te da provedu društveno-gospodarske studije radi bolje kategorizacije osjetljivosti nomadskih stočara u odnosu na, primjerice, klimatske promjene, sukobe, promjene u pogledu korištenja zemlje i nesigurnost opskrbe hranom; |
| --- | --- |

11.

preporučuje da države AKP-a prikupe dodatne podatke o nomadskom stočarstvu radi bolje procjene njihovog doprinosa gospodarstvu te da provedu društveno-gospodarske studije radi bolje kategorizacije osjetljivosti nomadskih stočara u odnosu na, primjerice, klimatske promjene, sukobe, promjene u pogledu korištenja zemlje i nesigurnost opskrbe hranom;

| 12. | poziva EU i države AKP-a da poduzmu sve što je u njihovoj moći za suzbijanje klimatskih promjena, s obzirom na štetni učinak koji one imaju na nomadsko stanovništvo; u svezi s navedenim, naglašava važnost ne samo prilagodbe klimatskim promjenama i poboljšanja otpornosti među nomadskim stočarima u državama AKP-a nego i promicanja ambicioznog plana za sprečavanje emisija stakleničkih plinova u i u EU-u i u državama AKP-a; |
| --- | --- |

12.

poziva EU i države AKP-a da poduzmu sve što je u njihovoj moći za suzbijanje klimatskih promjena, s obzirom na štetni učinak koji one imaju na nomadsko stanovništvo; u svezi s navedenim, naglašava važnost ne samo prilagodbe klimatskim promjenama i poboljšanja otpornosti među nomadskim stočarima u državama AKP-a nego i promicanja ambicioznog plana za sprečavanje emisija stakleničkih plinova u i u EU-u i u državama AKP-a;

| 13. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Predsjedništvu Vijeća EU-a, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, regionalnim i nacionalnim parlamentima te regionalnim organizacijama AKP-a. |
| --- | --- |

13.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Predsjedništvu Vijeća EU-a, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, regionalnim i nacionalnim parlamentima te regionalnim organizacijama AKP-a.

REZOLUCIJA (21)

o sigurnost u regiji Velikih jezera

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Adis Abebi od 25. do 27. studenog 2013., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Adis Abebi od 25. do 27. studenog 2013.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu 2000/483/EZ između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država (AKP) s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane, potpisan u Cotonouu (Benin) 23. lipnja 2000. i postupno revidiran 2005. i 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu 2000/483/EZ između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država (AKP) s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane, potpisan u Cotonouu (Benin) 23. lipnja 2000. i postupno revidiran 2005. i 2010.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 2098 (2013) o Demokratskoj Republici Kongo (DR Kongo), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 2098 (2013) o Demokratskoj Republici Kongo (DR Kongo),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a o nestabilnom i nesigurnom stanju u regiji Velikih jezera i posebno na istoku DR Konga, koja je donesena na sjednici Skupštine održanoj u Paramaribu (Surinam) 29. studenog 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a o nestabilnom i nesigurnom stanju u regiji Velikih jezera i posebno na istoku DR Konga, koja je donesena na sjednici Skupštine održanoj u Paramaribu (Surinam) 29. studenog 2012.,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika Vijeća sigurnosti UN-a od 14. studenog 2013. o stanju u svezi DR Konga, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika Vijeća sigurnosti UN-a od 14. studenog 2013. o stanju u svezi DR Konga,

| — | uzimajući u obzir Pakt o sigurnosti, stabilnosti i razvoju regije Velikih jezera koji su potpisali čelnici država i vlada država članica Međunarodne konferencije o regiji Velikih jezera (ICGLR) u Nairobiju (Kenija) u prosincu 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pakt o sigurnosti, stabilnosti i razvoju regije Velikih jezera koji su potpisali čelnici država i vlada država članica Međunarodne konferencije o regiji Velikih jezera (ICGLR) u Nairobiju (Kenija) u prosincu 2006.,

| — | uzimajući u obzir Okvir za mir, sigurnost i suradnju za Demokratsku Republiku Kongo i regiju koji je potpisalo jedanaest čelnika država i vlada država članica ICGLR-a i Južnoafričke razvojne zajednice (SADC) 24. veljače 2013. u Adis Abebi (Etiopija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir za mir, sigurnost i suradnju za Demokratsku Republiku Kongo i regiju koji je potpisalo jedanaest čelnika država i vlada država članica ICGLR-a i Južnoafričke razvojne zajednice (SADC) 24. veljače 2013. u Adis Abebi (Etiopija),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju čelnika država i vlada država članica sa sastanka ICGLR-a u Kampali (Uganda) od 5. rujna 2013. o sigurnosnoj situaciji u pokrajini Sjeverni Kivu u DR Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju čelnika država i vlada država članica sa sastanka ICGLR-a u Kampali (Uganda) od 5. rujna 2013. o sigurnosnoj situaciji u pokrajini Sjeverni Kivu u DR Kongu,

| — | uzimajući u obzir završno priopćenje sa zajedničkog sastanka na vrhu SADC-a i ICGLR-a održanog u Pretoriji 4. studenog 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno priopćenje sa zajedničkog sastanka na vrhu SADC-a i ICGLR-a održanog u Pretoriji 4. studenog 2013.,

| — | uzimajući u obzir odluku Vijeća za mir i sigurnost Afričke unije (AU) o stanju u istočnom DR Kongu, donesenu 14. studenog 2013. na njegovom 406. sastanku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Vijeća za mir i sigurnost Afričke unije (AU) o stanju u istočnom DR Kongu, donesenu 14. studenog 2013. na njegovom 406. sastanku,

| — | uzimajući u obzir Zajedničke deklaracije od 9. rujna 2013., 4., 6. i 11. studenog 2013. posebnih izaslanika i zastupnika EU-a, UN-a, AU-a i SAD-a za regiju Velikih jezera, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničke deklaracije od 9. rujna 2013., 4., 6. i 11. studenog 2013. posebnih izaslanika i zastupnika EU-a, UN-a, AU-a i SAD-a za regiju Velikih jezera,

| — | uzimajući u obzir izjave Catherine Ashton, potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 30. kolovoza 2013. o situaciji u Sjevernom Kivuu i od 7. lipnja 2012. i 10. srpnja 2012. o situaciji u istočnom Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Catherine Ashton, potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 30. kolovoza 2013. o situaciji u Sjevernom Kivuu i od 7. lipnja 2012. i 10. srpnja 2012. o situaciji u istočnom Kongu,

| — | uzimajući u obzir prethodne rezolucije Europskog parlamenta o DR Kongu, a posebno one od 17. prosinca 2009., 13. prosinca 2012. i 12. rujna 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prethodne rezolucije Europskog parlamenta o DR Kongu, a posebno one od 17. prosinca 2009., 13. prosinca 2012. i 12. rujna 2013.,

| — | uzimajući u obzir izjavu Kristaline Georgieve, povjerenice EU-a za međunarodnu suradnju, humanitarnu pomoć i odgovor na krizne situacije od 26. lipnja 2012. o pogoršanju humanitarne situacije u DR Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Kristaline Georgieve, povjerenice EU-a za međunarodnu suradnju, humanitarnu pomoć i odgovor na krizne situacije od 26. lipnja 2012. o pogoršanju humanitarne situacije u DR Kongu,

| — | uzimajući u obzir članak 3. i Protokol II. Ženevske konvencije iz 1949. kojima se zabranjuju masovna pogubljenja, silovanje, prisilno novačenje i druge okrutnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. i Protokol II. Ženevske konvencije iz 1949. kojima se zabranjuju masovna pogubljenja, silovanje, prisilno novačenje i druge okrutnosti,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o pravima djeteta od 20. studenog 1989., kojom se posebno zabranjuje sudjelovanje djece u oružanim sukobima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o pravima djeteta od 20. studenog 1989., kojom se posebno zabranjuje sudjelovanje djece u oružanim sukobima,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, koju je DR Kongo ratificirao 1982., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, koju je DR Kongo ratificirao 1982.,

| A. | ozbiljno zabrinuta zbog trenutnog nasilja, masovnog kršenja ljudskih prava, zločina svih vrsta (proizvoljnih uhićenja, iznude, pljačkanja, prisilnog rada, seksualnog nasilja, prisilnog novačenja djece, mučenja i pogubljenja) te nesigurnosti u regiji Velikih jezera; |
| --- | --- |

A.

ozbiljno zabrinuta zbog trenutnog nasilja, masovnog kršenja ljudskih prava, zločina svih vrsta (proizvoljnih uhićenja, iznude, pljačkanja, prisilnog rada, seksualnog nasilja, prisilnog novačenja djece, mučenja i pogubljenja) te nesigurnosti u regiji Velikih jezera;

| B. | budući da su općenito prisutnost i djelovanje oružanih skupina u regiji Velikih jezera, a osobito u istočnom Kongu, temeljni uzroci trajne nesigurnosti u regiji te predstavljaju stalnu prijetnju miru, sigurnosti, stabilnosti te gospodarskom i društvenom razvoju država u regiji; |
| --- | --- |

B.

budući da su općenito prisutnost i djelovanje oružanih skupina u regiji Velikih jezera, a osobito u istočnom Kongu, temeljni uzroci trajne nesigurnosti u regiji te predstavljaju stalnu prijetnju miru, sigurnosti, stabilnosti te gospodarskom i društvenom razvoju država u regiji;

| C. | budući da iskorištavanje i pljačka prirodnih i mineralnih resursa koje se odvija u DR Kongu, a posebno na istoku zemlje ostaje jedan od glavnih razloga nesigurnosti u regiji Velikih jezera; budući da povećanje nezaposlenosti i siromaštva, kriza u opskrbi hranom i neprikladnost osnovnih usluga socijalne skrbi također pridonose ponovnom izbijanju nasilja i nestabilnosti u regiji; |
| --- | --- |

C.

budući da iskorištavanje i pljačka prirodnih i mineralnih resursa koje se odvija u DR Kongu, a posebno na istoku zemlje ostaje jedan od glavnih razloga nesigurnosti u regiji Velikih jezera; budući da povećanje nezaposlenosti i siromaštva, kriza u opskrbi hranom i neprikladnost osnovnih usluga socijalne skrbi također pridonose ponovnom izbijanju nasilja i nestabilnosti u regiji;

| D. | budući da je u protekloj godini radi borbi raseljeno više od 100 000 ljudi, što je pogoršalo postojeću humanitarnu krizu u regiji, unutar koje se nalazi 2,6 milijuna unutarnje raseljenih osoba i 6,4 milijuna osoba kojima je potrebna hrana i pomoć u nuždi, stanje koje je uglavnom prouzročila pobuna pokreta M23 i kriminalne aktivnosti drugih oružanih skupina u istočnom DR Kongu; |
| --- | --- |

D.

budući da je u protekloj godini radi borbi raseljeno više od 100 000 ljudi, što je pogoršalo postojeću humanitarnu krizu u regiji, unutar koje se nalazi 2,6 milijuna unutarnje raseljenih osoba i 6,4 milijuna osoba kojima je potrebna hrana i pomoć u nuždi, stanje koje je uglavnom prouzročila pobuna pokreta M23 i kriminalne aktivnosti drugih oružanih skupina u istočnom DR Kongu;

| E. | budući da su nakon vojne ofenzive pokrenute krajem listopada 2013. uz podršku interventne brigade MONUSCO-a, oružane snage DR Konga (FARDC) okončale pobunu pokreta M23 i omogućile postupnu ponovnu uspostavu teritorijalne državne uprave u područjima koje su okupirali pobunjenici; |
| --- | --- |

E.

budući da su nakon vojne ofenzive pokrenute krajem listopada 2013. uz podršku interventne brigade MONUSCO-a, oružane snage DR Konga (FARDC) okončale pobunu pokreta M23 i omogućile postupnu ponovnu uspostavu teritorijalne državne uprave u područjima koje su okupirali pobunjenici;

| F. | uzimajući u uvid deklaraciju vođa pokreta M23 od 5. studenog 2013. kojom proglašavaju kraj pobune i volju da ostvare ciljeve svog pokreta isključivo političkim sredstvima; |
| --- | --- |

F.

uzimajući u uvid deklaraciju vođa pokreta M23 od 5. studenog 2013. kojom proglašavaju kraj pobune i volju da ostvare ciljeve svog pokreta isključivo političkim sredstvima;

| G. | budući da su, unatoč pobjedi FARDC-a te naporima i sredstvima koje je uložila međunarodna zajednica u regiji Velikih jezera, posebno u istočnom DR Kongu, nasilje i ozbiljno kršenje ljudskih prava, ratni zločini i zločini protiv čovječanstva koje su počinile oružane skupine te nezakonito iskorištavanje i pljačka prirodnih resursa DR Konga još uvijek daleko od završetka; budući da je stoga važno da se nastave napori u pogledu učvršćivanja mira i sigurnosti u regiji; |
| --- | --- |

G.

budući da su, unatoč pobjedi FARDC-a te naporima i sredstvima koje je uložila međunarodna zajednica u regiji Velikih jezera, posebno u istočnom DR Kongu, nasilje i ozbiljno kršenje ljudskih prava, ratni zločini i zločini protiv čovječanstva koje su počinile oružane skupine te nezakonito iskorištavanje i pljačka prirodnih resursa DR Konga još uvijek daleko od završetka; budući da je stoga važno da se nastave napori u pogledu učvršćivanja mira i sigurnosti u regiji;

| H. | žali zbog poteškoća koje su dovele do brzog prekida pregovora u Kampali između vlade DR Konga i pokreta M23 zbog neslaganja u pogledu prirode i naslova konačnog teksta za sankcioniranje tih pregovora, unatoč dotada ostvarenom napretku; |
| --- | --- |

H.

žali zbog poteškoća koje su dovele do brzog prekida pregovora u Kampali između vlade DR Konga i pokreta M23 zbog neslaganja u pogledu prirode i naslova konačnog teksta za sankcioniranje tih pregovora, unatoč dotada ostvarenom napretku;

| I. | budući da postoji hitna potreba da se definitivno okončaju aktivnosti svih drugih negativnih snaga koje djeluju u istočnom DR Kongu, uključujući Demokratske snage za oslobođenje Ruande (FDLR), Savezničke demokratske snage/Nacionalnu vojsku za oslobođenje Ugande (ADF/NALU) i različite skupine Mai-Mai te da se ubrzo ponovno uspostavi mir i sigurnost u regiji Velikih jezera; |
| --- | --- |

I.

budući da postoji hitna potreba da se definitivno okončaju aktivnosti svih drugih negativnih snaga koje djeluju u istočnom DR Kongu, uključujući Demokratske snage za oslobođenje Ruande (FDLR), Savezničke demokratske snage/Nacionalnu vojsku za oslobođenje Ugande (ADF/NALU) i različite skupine Mai-Mai te da se ubrzo ponovno uspostavi mir i sigurnost u regiji Velikih jezera;

| J. | budući da je žalosno da obveze preuzete gore navedenim okvirnim sporazumom potpisanim u Adis Abebi 24. veljače 2013. ne poštuju sve uključene stranke; |
| --- | --- |

J.

budući da je žalosno da obveze preuzete gore navedenim okvirnim sporazumom potpisanim u Adis Abebi 24. veljače 2013. ne poštuju sve uključene stranke;

| K. | budući da je predsjednik Svjetske banke tijekom svoje zajedničke posjete regiji Velikih jezera s glavnim-tajnikom UN-a u svibnju 2013. najavio da Svjetska banka namjerava dati doprinos od 1 milijarde USD za razvojne projekte u regiji, usporedo s naporima koje trenutno poduzima međunarodna zajednica za uspostavu trajnog mira u regiji Velikih jezera; |
| --- | --- |

K.

budući da je predsjednik Svjetske banke tijekom svoje zajedničke posjete regiji Velikih jezera s glavnim-tajnikom UN-a u svibnju 2013. najavio da Svjetska banka namjerava dati doprinos od 1 milijarde USD za razvojne projekte u regiji, usporedo s naporima koje trenutno poduzima međunarodna zajednica za uspostavu trajnog mira u regiji Velikih jezera;

| 1. | još jednom najstrože osuđuje počinjene činove nasilja, zločine, kršenja ljudskih prava, silovanja i novačenje djece vojnika te ponovno ističe svoju potporu narodima regije Velikih jezera koji su izloženi okrutnostima rata; potiče države da promiču dijalog, posredovanje i pregovore u rješavanju unutarnjih sukoba kao sredstva uklanjanja uzroka nesloge koja je dovela do pokušaja svrgavanja demokratski izabranih vlada; |
| --- | --- |

1.

još jednom najstrože osuđuje počinjene činove nasilja, zločine, kršenja ljudskih prava, silovanja i novačenje djece vojnika te ponovno ističe svoju potporu narodima regije Velikih jezera koji su izloženi okrutnostima rata; potiče države da promiču dijalog, posredovanje i pregovore u rješavanju unutarnjih sukoba kao sredstva uklanjanja uzroka nesloge koja je dovela do pokušaja svrgavanja demokratski izabranih vlada;

| 2. | poziva vladu DR Konga da izvršava svoje pune ovlasti na cijelom području DR Konga i da poboljša dobro upravljanje državom, uključujući područje ljudskih prava te da odredi i primjeni odgovarajuća sredstava kako bi osigurala da sve skupine kongoanskog društva imaju ista prava; |
| --- | --- |

2.

poziva vladu DR Konga da izvršava svoje pune ovlasti na cijelom području DR Konga i da poboljša dobro upravljanje državom, uključujući područje ljudskih prava te da odredi i primjeni odgovarajuća sredstava kako bi osigurala da sve skupine kongoanskog društva imaju ista prava;

| 3. | poziva parlamente regije Velikih jezera da surađuju sa svojim vladama i političkim strankama u promicanju socijalne pravde radi osiguranja trajnog mira; |
| --- | --- |

3.

poziva parlamente regije Velikih jezera da surađuju sa svojim vladama i političkim strankama u promicanju socijalne pravde radi osiguranja trajnog mira;

| 4. | poziva parlamente i vlade da osiguraju jednako sudjelovanje svih kategorija društva, uključujući žene i mlade, manjine i ranjive skupine, u demokratskom procesu i upravljanju; |
| --- | --- |

4.

poziva parlamente i vlade da osiguraju jednako sudjelovanje svih kategorija društva, uključujući žene i mlade, manjine i ranjive skupine, u demokratskom procesu i upravljanju;

| 5. | poziva međunarodnu zajednicu, uključujući AU, EU i UN da nastave osiguravati materijalnu, koordiniranu i učinkovitiju pomoć ljudima pogođenima sigurnosnom situacijom u regiji Velikih jezera te da i dalje budu spremni odazvati se na humanitarnu katastrofu u regiji; |
| --- | --- |

5.

poziva međunarodnu zajednicu, uključujući AU, EU i UN da nastave osiguravati materijalnu, koordiniranu i učinkovitiju pomoć ljudima pogođenima sigurnosnom situacijom u regiji Velikih jezera te da i dalje budu spremni odazvati se na humanitarnu katastrofu u regiji;

| 6. | ponovno potvrđuje svoju čvrstu predanost suverenosti, neovisnosti, teritorijalnoj cjelovitosti i nacionalnom jedinstvu zemalja regije Velikih jezera općenito, i DR Konga osobito, te naglašava da je navedeno potrebno poštovati radi promicanja mira, sigurnosti i razvoja regije Velikih jezera; |
| --- | --- |

6.

ponovno potvrđuje svoju čvrstu predanost suverenosti, neovisnosti, teritorijalnoj cjelovitosti i nacionalnom jedinstvu zemalja regije Velikih jezera općenito, i DR Konga osobito, te naglašava da je navedeno potrebno poštovati radi promicanja mira, sigurnosti i razvoja regije Velikih jezera;

| 7. | ponovno potvrđuje neotuđivo i neosporno pravo naroda regije da u cijelosti uživaju u dobrobitima svojih nacionalnih resursa i da s njima raspolažu na potpuno suveren način u skladu sa svojim zakonima; |
| --- | --- |

7.

ponovno potvrđuje neotuđivo i neosporno pravo naroda regije da u cijelosti uživaju u dobrobitima svojih nacionalnih resursa i da s njima raspolažu na potpuno suveren način u skladu sa svojim zakonima;

| 8. | izražava potporu Okviru za mir, sigurnost i suradnju za Demokratsku Republiku Kongo i regiju potpisanim u Adis Abebi te poziva sve stranke potpisnice da svoje obveze ispune brzo i u dobroj volji; stoga poziva Vijeće sigurnosti UN-a da poduzme odgovarajuće mjere u skladu sa stavkom 6. svoje Rezolucije 2098 (2013) u pogledu svih stranki koje nisu ispunile obveze utvrđene unutar navedenog okvira; |
| --- | --- |

8.

izražava potporu Okviru za mir, sigurnost i suradnju za Demokratsku Republiku Kongo i regiju potpisanim u Adis Abebi te poziva sve stranke potpisnice da svoje obveze ispune brzo i u dobroj volji; stoga poziva Vijeće sigurnosti UN-a da poduzme odgovarajuće mjere u skladu sa stavkom 6. svoje Rezolucije 2098 (2013) u pogledu svih stranki koje nisu ispunile obveze utvrđene unutar navedenog okvira;

| 9. | pozdravlja potporu EU-a za okvirni sporazum i potiče ga da poduzme svaki napor, zajedno s drugim međunarodnim organizacijama, za promicanje mira i poboljšanje suradnje između DR Konga, Ugande, Ruande, Burundija i Tanzanije; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja potporu EU-a za okvirni sporazum i potiče ga da poduzme svaki napor, zajedno s drugim međunarodnim organizacijama, za promicanje mira i poboljšanje suradnje između DR Konga, Ugande, Ruande, Burundija i Tanzanije;

| 10. | izražava svoju potporu svim mjerama usmjerenim k ponovnoj uspostavi mira i sigurnosti u regiji Velikih jezera koje potiču i provode UN, AU, EU, ICGLR i SADC te ih potiče da nastave svoje napore te da posebno uspostave program za usklađeni razvoj regije kako bi ponudili mladim ljudima i općenito stanovništvu regije Velikih jezera alternativu za rat koja će im osigurati bolju budućnost; |
| --- | --- |

10.

izražava svoju potporu svim mjerama usmjerenim k ponovnoj uspostavi mira i sigurnosti u regiji Velikih jezera koje potiču i provode UN, AU, EU, ICGLR i SADC te ih potiče da nastave svoje napore te da posebno uspostave program za usklađeni razvoj regije kako bi ponudili mladim ljudima i općenito stanovništvu regije Velikih jezera alternativu za rat koja će im osigurati bolju budućnost;

| 11. | pozdravlja Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2098 (2013) o DR Kongu te hitno poziva vođe u regiji Velikih jezera i međunarodnu zajednicu u cjelini da osigura prikladnu i cjelovitu primjenu te rezolucije; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2098 (2013) o DR Kongu te hitno poziva vođe u regiji Velikih jezera i međunarodnu zajednicu u cjelini da osigura prikladnu i cjelovitu primjenu te rezolucije;

| 12. | pozdravlja raspoređivanje trupa interventne brigade u Sjevernom Kivuu koje su uspostavljene na temelju te rezolucije u okviru MONUSCO-a; pozdravlja aktivno sudjelovanje te brigade u gašenju pobune pokreta M23 te je poziva da pruži potporu vladinim snagama Konga u pogledu razbijanja svih drugih oružanih skupina na teritoriju DR Konga i okončanju njihovih kriminalnih aktivnosti u regiji Velikih jezera; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja raspoređivanje trupa interventne brigade u Sjevernom Kivuu koje su uspostavljene na temelju te rezolucije u okviru MONUSCO-a; pozdravlja aktivno sudjelovanje te brigade u gašenju pobune pokreta M23 te je poziva da pruži potporu vladinim snagama Konga u pogledu razbijanja svih drugih oružanih skupina na teritoriju DR Konga i okončanju njihovih kriminalnih aktivnosti u regiji Velikih jezera;

| 13. | potiče međunarodnu zajednicu, posebice donore pomoći da podrže napore vlasti DR Konga nakon vojne pobjede nad pokretom M23 u provedbi institucionalnih, političkih, gospodarskih i društvenih strukturnih reformi, posebno u područjima obrane, sigurnosti i pravde radi jačanja demokracije, vladavine prava i dobrog upravljanja na svim razinama javne uprave; |
| --- | --- |

13.

potiče međunarodnu zajednicu, posebice donore pomoći da podrže napore vlasti DR Konga nakon vojne pobjede nad pokretom M23 u provedbi institucionalnih, političkih, gospodarskih i društvenih strukturnih reformi, posebno u područjima obrane, sigurnosti i pravde radi jačanja demokracije, vladavine prava i dobrog upravljanja na svim razinama javne uprave;

| 14. | poziva DR Kongo i njegove susjede na sudjelovanje u užoj i učinkovitijoj regionalnoj suradnji radi zajedničkog rješavanja posljedica ponavljajućih sukoba u toj regiji uz rješavanje sigurnosnih i političkih pitanja radi promicanja gospodarskog razvoja u regiji Velikih jezera; poziva međunarodnu zajednicu, posebice ICGLR, AU, EU, UN i SAD da podrže takvu suradnju; |
| --- | --- |

14.

poziva DR Kongo i njegove susjede na sudjelovanje u užoj i učinkovitijoj regionalnoj suradnji radi zajedničkog rješavanja posljedica ponavljajućih sukoba u toj regiji uz rješavanje sigurnosnih i političkih pitanja radi promicanja gospodarskog razvoja u regiji Velikih jezera; poziva međunarodnu zajednicu, posebice ICGLR, AU, EU, UN i SAD da podrže takvu suradnju;

| 15. | u pogledu navedenog, naglašava potrebu revitalizacije Gospodarske zajednice država Velikih jezera te da joj se osiguraju dovoljna sredstva za promicanje mira, integracije, gospodarskog rasta i stvaranja radnih mjesta radi osiguranja boljeg života za ljude u regiji; |
| --- | --- |

15.

u pogledu navedenog, naglašava potrebu revitalizacije Gospodarske zajednice država Velikih jezera te da joj se osiguraju dovoljna sredstva za promicanje mira, integracije, gospodarskog rasta i stvaranja radnih mjesta radi osiguranja boljeg života za ljude u regiji;

| 16. | pozdravlja napredak ostvaren u pregovorima u Kampali pod pokroviteljstvom ICGLR-a te potiče posrednika i sve stranke da brzo zaključe te pregovore radi uređivanja hitnih pitanja poput izručivanja bivših pobunjenika M23 koji su se sklonili u susjedne zemlje i osoba koji se traže radi ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i ozbiljnih povreda ljudskih prava; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja napredak ostvaren u pregovorima u Kampali pod pokroviteljstvom ICGLR-a te potiče posrednika i sve stranke da brzo zaključe te pregovore radi uređivanja hitnih pitanja poput izručivanja bivših pobunjenika M23 koji su se sklonili u susjedne zemlje i osoba koji se traže radi ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i ozbiljnih povreda ljudskih prava;

| 17. | poziva da se demobilizacija, razoružanje, rehabilitacija i reintegracija (DDRR) bivših pobunjenika provodi strogo u skladu s osnovnim međunarodnim normama u ovom području i posebnim vojnim zahtjevima kako je navedeno u rezoluciji Zajedničke parlamentarne skupine-EU-a i AKP-a o prijetnjama koje predstavljaju vojni udari za demokraciju i političku stabilnost u državama AKP-a i ulozi međunarodne zajednice; |
| --- | --- |

17.

poziva da se demobilizacija, razoružanje, rehabilitacija i reintegracija (DDRR) bivših pobunjenika provodi strogo u skladu s osnovnim međunarodnim normama u ovom području i posebnim vojnim zahtjevima kako je navedeno u rezoluciji Zajedničke parlamentarne skupine-EU-a i AKP-a o prijetnjama koje predstavljaju vojni udari za demokraciju i političku stabilnost u državama AKP-a i ulozi međunarodne zajednice;

| 18. | prima na znanje nacionalne konzultacije u DR Kongu između predsjedničke većine, političke oporbe i civilnog društva koje je sazvao predsjednik Joseph Kabila te potiče vlasti DR Konga da djeluju u skladu sa zaključcima i preporukama tih konzultacija u pogledu nacionalne pomirbe te da jednom zauvijek uklone temeljne razloge ponavljajućih političkih kriza u DR Kongu; |
| --- | --- |

18.

prima na znanje nacionalne konzultacije u DR Kongu između predsjedničke većine, političke oporbe i civilnog društva koje je sazvao predsjednik Joseph Kabila te potiče vlasti DR Konga da djeluju u skladu sa zaključcima i preporukama tih konzultacija u pogledu nacionalne pomirbe te da jednom zauvijek uklone temeljne razloge ponavljajućih političkih kriza u DR Kongu;

| 19. | naglašava potrebu da se ne gubi vrijeme pri identifikaciji, uz pomoć Ureda visokog povjerenika UN-a za izbjeglice i Međunarodnog crvenog križa, bivših pobunjenika M23 i izbjeglica iz Konga koji se nalaze u Ruandi i Ugandi tako da se mogu dobrovoljno vratiti u svoju matičnu državu te da svatko tko to želi može sudjelovati u programu DDRR-a; |
| --- | --- |

19.

naglašava potrebu da se ne gubi vrijeme pri identifikaciji, uz pomoć Ureda visokog povjerenika UN-a za izbjeglice i Međunarodnog crvenog križa, bivših pobunjenika M23 i izbjeglica iz Konga koji se nalaze u Ruandi i Ugandi tako da se mogu dobrovoljno vratiti u svoju matičnu državu te da svatko tko to želi može sudjelovati u programu DDRR-a;

| 20. | naglašava da je suzbijanje nekažnjavanja jedan od osnovnih preduvjeta za ponovnu uspostavu mira i sigurnosti u regiji Velikih jezera te ponavlja svoj poziv pravosudnim tijelima država članica ICGLR-a i Međunarodnom kaznenom sudu da procesuiraju i kazne počinitelje kršenja ljudskih prava, zločina protiv čovječnosti, ratnih zločina, silovanja te novačenja djece vojnika u regiji Velikih jezera; |
| --- | --- |

20.

naglašava da je suzbijanje nekažnjavanja jedan od osnovnih preduvjeta za ponovnu uspostavu mira i sigurnosti u regiji Velikih jezera te ponavlja svoj poziv pravosudnim tijelima država članica ICGLR-a i Međunarodnom kaznenom sudu da procesuiraju i kazne počinitelje kršenja ljudskih prava, zločina protiv čovječnosti, ratnih zločina, silovanja te novačenja djece vojnika u regiji Velikih jezera;

| 21. | ustraje na tome da sve oružane skupine koje borave u regiji Velikih jezera, a koje još to nisu učinile, moraju odmah položiti oružje i obvezati se da će se vratiti normalnom civilnom životu u svojim zemljama; |
| --- | --- |

21.

ustraje na tome da sve oružane skupine koje borave u regiji Velikih jezera, a koje još to nisu učinile, moraju odmah položiti oružje i obvezati se da će se vratiti normalnom civilnom životu u svojim zemljama;

| 22. | potiče sve zemlje regije Velikih jezera koji su primile civilne i vojne izbjeglice iz drugih zemalja da se strogo pridržavaju odredbi Ženevske konvencije iz 1951. u pogledu statusa izbjeglica i Konvencije Organizacije afričkog jedinstva (OAU) iz 1967. kojom se uređuju posebni aspekti problema izbjeglica u Africi, posebno zabrana sudjelovanja takvih osoba u političkim i vojnim aktivnostima protiv zemalja iz kojih potiču; |
| --- | --- |

22.

potiče sve zemlje regije Velikih jezera koji su primile civilne i vojne izbjeglice iz drugih zemalja da se strogo pridržavaju odredbi Ženevske konvencije iz 1951. u pogledu statusa izbjeglica i Konvencije Organizacije afričkog jedinstva (OAU) iz 1967. kojom se uređuju posebni aspekti problema izbjeglica u Africi, posebno zabrana sudjelovanja takvih osoba u političkim i vojnim aktivnostima protiv zemalja iz kojih potiču;

| 23. | poziva Svjetsku banku da ispuni obećanje svojeg predsjednika od 22. svibnja 2013. u Kinshasi da će uložiti iznos od 1 milijarde USD u razvojne projekte u regiji Velikih jezera te preporučuje da se ova sredstva predvide kao prioritet za područja pogođena sukobima; |
| --- | --- |

23.

poziva Svjetsku banku da ispuni obećanje svojeg predsjednika od 22. svibnja 2013. u Kinshasi da će uložiti iznos od 1 milijarde USD u razvojne projekte u regiji Velikih jezera te preporučuje da se ova sredstva predvide kao prioritet za područja pogođena sukobima;

| 24. | potiče AU, ICGLR i njezine države članice, UN i EU da poduzmu čvrste i učinkovite korake u borbi protiv nezakonitog iskorištavanja i trgovine prirodnim resursima DR Konga i drugih zemalja u regiji Velikih jezera te da posebno nametnu kazne za tvrtke uključene u takve aktivnosti u skladu s načelima transparentnosti koji su donesene na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

24.

potiče AU, ICGLR i njezine države članice, UN i EU da poduzmu čvrste i učinkovite korake u borbi protiv nezakonitog iskorištavanja i trgovine prirodnim resursima DR Konga i drugih zemalja u regiji Velikih jezera te da posebno nametnu kazne za tvrtke uključene u takve aktivnosti u skladu s načelima transparentnosti koji su donesene na međunarodnoj razini;

| 25. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Afričkoj uniji, Vijeću AKP-a i EU-a, Vijeću i Komisiji Europske unije, potpredsjedniku Komisije/visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom-tajniku UN-a, posebnom izaslaniku glavnog tajnika-UN-a za regiju Velikih jezera, državama članicama Međunarodne konferencije o regiji Velikih jezera te predsjednicima, čelnicima država, vlada i parlamenata predmetnih država. |
| --- | --- |

25.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Afričkoj uniji, Vijeću AKP-a i EU-a, Vijeću i Komisiji Europske unije, potpredsjedniku Komisije/visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom-tajniku UN-a, posebnom izaslaniku glavnog tajnika-UN-a za regiju Velikih jezera, državama članicama Međunarodne konferencije o regiji Velikih jezera te predsjednicima, čelnicima država, vlada i parlamenata predmetnih država.

Poslovnik zajedničke parlamentarne skupštine

Članak 1.

Zajednička parlamentarna skupština

1.   Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a (u daljnjem tekstu „Skupština”) osnovana je u skladu s člankom 17. Sporazuma o partnerstvu između članica Afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane te Europske unije i njezinih država članica s druge strane.

2.   Skupština se sastoji od dva doma s jednakim brojem predstavnika iz EU-a i AKP-a. Članovi Skupštine su s jedne strane zastupnici Europskog parlamenta, a s druge strane zastupnici parlamenata ili ako to nije moguće, u iznimnim slučajevima kao što je viša sila, predstavnici koje imenuju parlamenti svake države AKP-a, o čemu se unaprijed mora poslati pisana obavijest Predsjedništvu Skupštine (u daljnjem tekstu „Predsjedništvo”) kao što je navedeno u članku 2. Ako parlament ne postoji, nazočnost predstavnika iz dotične države AKP-a, bez prava glasa, ovisi o prethodnom odobrenju Skupštine.

3.   Mandati članova Skupštine ostvaruju se pisanim imenovanjem koje predstavnicima AKP-a daju odgovarajuća tijela dotičnih država, a predstavnicima Europskog parlamenta predsjednik Europskog parlamenta.

Članak 2.

Predsjedništvo

1.   Oba doma Skupštine biraju članove Predsjedništva u skladu s vlastitim postupcima.

2.   Predsjedništvo se sastoji od dva supredsjednika s jednakim statusom te 24 potpredsjednika. Polovicu članova Predsjedništva imenuju predstavnici država AKP-a, a polovicu predstavnici Europskog parlamenta, u skladu s postupkom koji je utvrdio svaki od dva doma.

3.   Predsjedništvo priprema rad Skupštine, prati njezine aktivnosti i rezolucije te uspostavlja sve potrebne kontakte s Vijećem ministara AKP-a i EU-a i s Odborom veleposlanika AKP-a i EU-a.

4.   Predsjedništvo je nadležno za koordinaciju rada Skupštine. Predsjedništvo može neke od svojih članova imenovati potpredsjednicima zaduženima za određena pitanja u skladu s načelom jednakosti između zastupnika parlamenata država AKP-a i zastupnika Europskog parlamenta.

5.   Predsjedništvo se sastaje, na inicijativu vlastitih supredsjednika, najmanje četiri puta godišnje; pri čemu se dvaput sastaje u danima prije sjednice Skupštine.

6.   Predsjedništvo predlaže Skupštini dnevni red rasprava. Dužno je osigurati, koliko je to moguće, da se polovica točaka na dnevnom redu odnosi na pitanja zajedničkog interesa.

Može predložiti ograničavanje vremena za izlaganje tijekom rasprava.

7.   Predsjedništvo je nadležno za pitanja u vezi sa sastavom i nadležnostima stalnih odbora navedenih u članku 25. („stalni odbori”).

8.   Predsjedništvo je nadležno za davanje ovlasti stalnim odborima za sastavljanje izvješća i prijedloga rezolucija.

9.   Predsjedništvo također može stalnim odborima prosljeđivati pitanja na razmatranje, a oni potom mogu zatražiti odobrenje za sastavljanje izvješća o određenoj temi.

10.   Predsjedništvo je nadležno za praćenje provedbe rezolucija i odluka koje je donijela Skupština. U slučaju rezolucija koje je podnio stalni odbor, Predsjedništvo može delegirati nadležnost za praćenje tog predmeta na predsjednika i izvjestitelja dotičnog stalnog odbora.

11.   Predsjedništvo je nadležno za raspravu, na zatvorenoj sjednici, o pojedinim slučajevima koji su povezani s ljudskim pravima.

12.   Sastanci Predsjedništva nisu javni.

Članak 3.

Nazočnost drugih institucija

1.   Vijeće ministara AKP-a i EU-a, kao što je predviđeno člankom 15. Sporazuma o partnerstvu, poziva se da Skupštini podnese godišnje izvješće o provedbi Sporazuma o partnerstvu. Nakon podnošenja izvješća slijedi rasprava.

2.   Na poziv Predsjedništva na sjednicama Skupštine mogu biti nazočni Vijeće ministara AKP-a i Vijeće veleposlanika AKP-a te Vijeće Europske unije, Visoki predstavnik Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (u daljnjem tekstu „Visoki predstavnik”) i Europska komisija.

3.   Predsjedništvo može pozvati Vijeće ministara AKP-a te Vijeće Europske unije, Visokog predstavnika i Europsku komisiju na svoje sastanke u vezi s pitanjima koja se odnose na područja njihove nadležnosti.

Članak 4.

Promatrači i ostali gosti

1.   Sljedeće države, kao stalni promatrači, mogu poslati predstavnika na sjednice Skupštine:

| (a) | države koje su u postupku ratifikacije Sporazuma o partnerstvu; |
| --- | --- |

(a)

države koje su u postupku ratifikacije Sporazuma o partnerstvu;

| (b) | države koje su članice skupine država AKP-a. |
| --- | --- |

(b)

države koje su članice skupine država AKP-a.

Stalni promatrači mogu se obratiti Skupštini.

2.   Druge organizacije ili tijela mogu biti nazočni kao promatrači na sjednicama Skupštine, stalnih odbora i na regionalnim parlamentarnim sjednicama na poziv supredsjednika, uz suglasnost Predsjedništva.

Od slučaja do slučaja, mogu sudjelovati u raspravi na sjednici Skupštine uz suglasnost Skupštine ili na sjednicama odbora uz suglasnost Predsjedništva dotičnog odbora.

3.   Stalni i drugi promatrači nemaju pravo glasa.

4.   Na sjednicama Skupštine, sjednicama stalnih odbora i regionalnim sjednicama Skupštine nazočnost ostalih gostiju sa savjetodavnim statusom, kao što su predstavnici civilnog društva, Predsjedništvo odobrava za svaki slučaj posebno.

Članak 5.

Sjednice Skupštine

1.   Skupština dvaput godišnje održava sjednice u trajanju od tri dana; sazivaju ih njezini supredsjednici i naizmjenično se održavaju u jednoj od država AKP-a i u jednoj od država članica Europske unije, po mogućnosti onoj koja predsjeda rotirajućim predsjedništvom Vijeća Europske unije.

2.   Pri donošenju odluke o mjestu održavanja sjednica u obzir se uzimaju naizmjence regije skupine država AKP-a i države članice Europske unije.

3.   Na zahtjev Predsjedništva ili Vijeća ministara AKP-a i EU-a supredsjednici mogu sazvati izvanrednu sjednicu Skupštine.

Članak 6.

Regionalne sjednice Skupštine

1.   U skladu s člankom 17. stavkom 3. Sporazuma o partnerstvu Skupština
  održava
  regionalne parlamentarne sjednice. O sazivanju tih sjednica odlučuje se na osnovi zahtjeva Predsjedništva ili dotičnih regija.

2.   U smislu ovog Poslovnika pod „regijom” se podrazumijevaju jedinice koje određuju nacionalni parlamenti država AKP-a. O svakoj tako određenoj jedinici Skupština donosi konačnu odluku.

3.   Na regionalnim sjednicama sudjeluju po jedan zastupnik parlamenta iz svake države AKP-a dotične regije i isti broj zastupnika Europskog parlamenta.

4.   Skupština održava najviše tri regionalne sjednice godišnje od kojih svaka može trajati najduže tri dana. U slučaju održavanja više od dvije sjednice jedna od njih je na margini sjednice koja se održava u nekoj od država AKP-a. Na tim se sjednicama donose zaključci u obliku priopćenja. Ovaj se Poslovnik na odgovarajući način primjenjuje na regionalne sjednice.

5.   Na regionalnim sjednicama naglasak je na aktualnim pitanjima i onima od regionalnog interesa, posebno na regionalnim i nacionalnim strateškim dokumentima za dotičnu regiju. Dodatni izvještaj u vezi sa svakom regionalnom sjednicom podnosi se na idućoj sjednici Skupštine.

6.   Izvješće o svakoj regiji AKP-a sastavlja se prije svake regionalne sjednice kako bi se o njemu raspravljalo u kontekstu te regionalne sjednice.

Članak 7.

Dnevni red

1.   Predsjedništvo sastavlja prijedlog dnevnog reda sjednice. Supredsjednici taj prijedlog podnose Skupštini na odobrenje. Teme su povezane s razvojnom suradnjom između Europske unije i država AKP-a u okviru Sporazuma o partnerstvu.

Prijedlog dnevnog reda svake sjednice sadrži sljedeće kategorije tema:

| (i) | izvješća stalnih odbora. Njih smije biti najviše tri po sjednici. Duljina prijedloga rezolucija sadržanih u izvješćima određena je Prilogom II. ovom Poslovniku; |
| --- | --- |

(i)

izvješća stalnih odbora. Njih smije biti najviše tri po sjednici. Duljina prijedloga rezolucija sadržanih u izvješćima određena je Prilogom II. ovom Poslovniku;

| (ii) | hitna pitanja, koja predlaže stalni odbor ili podnosi samo Predsjedništvo. Hitna se pitanja na dnevni red uvrštavaju samo u iznimnim slučajevima i na jednoj sjednici ne može ih biti više od dva. Ostale se teme šalju nadležnom stalnom odboru; |
| --- | --- |

(ii)

hitna pitanja, koja predlaže stalni odbor ili podnosi samo Predsjedništvo. Hitna se pitanja na dnevni red uvrštavaju samo u iznimnim slučajevima i na jednoj sjednici ne može ih biti više od dva. Ostale se teme šalju nadležnom stalnom odboru;

| (iii) | glavnu temu za raspravu na visokoj razini. |
| --- | --- |

(iii)

glavnu temu za raspravu na visokoj razini.

2.   Prijedloge rezolucija o hitnim pitanjima može podnijeti predstavnik država AKP-a, klub zastupnika ili deset članova. Oni se smiju odnositi samo na hitna pitanja koja su uvrštena u prijedlog dnevnog reda sjednice i ne smiju biti dulji nego što je određeno Prilogom II. Moraju se podnijeti najkasnije četiri tjedna prije početka sjednice na kojoj će se o njima raspravljati i glasovati.

3.   Supredsjednici mogu u hitnim slučajevima između sjednica Predsjedništva ažurirati prijedlog dnevnog reda pisanim putem i/ili primjenom prešutnog postupka.

4.   Prijedlozi rezolucija o hitnim pitanjima podnose se Predsjedništvu. Predsjedništvo provjerava da svaki prijedlog rezolucije koji zadovoljava kriterije iz stavka 2. bude uvršten u dnevni red i dostupan na engleskom i francuskom jeziku. Prijedlozi Predsjedništva podnose se Skupštini na odobrenje.

5.   Predsjedništvo prosljeđuje prijedloge rezolucija o hitnim temama nadležnom odboru radi obavijesti.

Članak 8.

Kvorum

1.   Kvorum Skupštine postiže se ako je prisutna trećina predstavnika država AKP-a i trećina predstavnika Europskog parlamenta.

2.   Glasovanje je valjano bez obzira na broj glasača osim ako predsjednik, na zahtjev koji prije početka glasovanja podnese najmanje deset zastupnika, ustanovi da u trenutku glasovanja nema kvoruma. Ako kvorum nije postignut, glasovanje se uvrštava u dnevni red sljedeće dnevne sjednice.

Članak 9.

Predsjedanje dnevnim sjednicama

1.   Supredsjednici zajedno odlučuju koji od njih predsjeda pojedinom dnevnom sjednicom Skupštine.

2.   Predsjednik otvara, prekida i zaključuje dnevne sjednice Skupštine. Predsjednik osigurava pridržavanje Poslovnika, održava red, daje riječ govornicima, zaključuje rasprave, stavlja prijedloge na glasovanje i objavljuje rezultate glasovanja.

3.   Predsjednik ima pravo na riječ tijekom rasprave samo da sažme rečeno ili opomene govornike; ako želi sam/a sudjelovati u raspravi, napušta predsjedateljsko mjesto.

4.   Oba supredsjednika mogu izabrati da ih na predsjedateljskom mjestu zamijeni jedan od potpredsjednika.

Članak 10.

Raspored sjedenja

Članovi sjede po abecednom redu, za predstavnike Europskog parlamenta uzima se u obzir ime, a za predstavnike AKP-a uzima se u obzir zemlja, pri čemu se na svakoj idućoj sjednici počinje idućim slovom abecede.

Članak 11.

Službeni jezici

1.   Službeni jezici Skupštine su bugarski, češki, danski, engleski, estonski, finski, francuski, grčki,
  hrvatski
  , latvijski, litavski, mađarski, malteški, nizozemski, njemački, poljski, portugalski, rumunjski, slovački, slovenski, španjolski, švedski i talijanski jezik.

Na svim sjednicama koje se održavaju na uobičajenim mjestima rada Europskog parlamenta osigurava se usmeno prevođenje na sve radne jezike nazočnih zastupnika Europskog parlamenta. Na svim sjednicama koje se održavaju izvan uobičajenih mjesta rada Europskog parlamenta osigurava se usmeno prevođenje u skladu s relevantnim internim pravilima Europskog parlamenta, kao što je predviđeno Pravilnikom o sjednicama Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a i njezinih tijela, utvrđenim Odlukom Predsjedništva Europskog parlamenta od 10. veljače 2003. (22). Usluge pismenog prevođenja tijekom svake sjednice osiguravaju se na engleskom i francuskom jeziku.

2.   Akti koje Skupština donese objavljuju se na službenim jezicima. Pripremni i radni dokumenti objavljuju se barem na engleskom i francuskom jeziku.

Članak 12.

Javnost rasprava

Sjednice Skupštine su javne, osim ako Skupština ne odluči drukčije.

Članak 13.

Zapisnik

1.   Zapisnik svake dnevne sjednice, koji sadrži odluke Skupštine i imena govornika, dijeli se na idućoj dnevnoj sjednici.

2.   Europski parlament objavljuje zapisnik sjednice u Službenom listu Europske unije, a Glavno tajništvo AKP-a u obliku koji smatra odgovarajućim. Zapisnik zadnje dnevne sjednice predaje se na odobrenje na početku iduće sjednice. Europski parlament moguće ispravke objavljuje u Službenom listu Europske unije, a Glavno tajništvo AKP-a u obliku koji smatra odgovarajućim.

Članak 14.

Izjave supredsjednika i njihova priopćenja za javnost

1.   Supredsjednici mogu, po mogućnosti nakon što su se pisanim putem i/ili na temelju prešutnog postupka savjetovali s članovima Predsjedništva, dati zajedničke hitne izjave o bilo kojem pitanju u vezi s partnerstvom između AKP-a i EU-a. Te se izjave temelje na bilo kojoj postojećoj rezoluciji ili izjavi. Po njihovu objavljivanju supredsjednici najprije o tome obavještavaju Predsjedništvo kako bi se o njima raspravilo i nakon toga što je prije moguće obavještavaju sve članove Skupštine.

2.   Priopćenja za javnost sastavljaju se na engleskom i francuskom jeziku. Ne smatraju se službenim dokumentima.

Članak 15.

Pravo na riječ

1.   Član Skupštine ima pravo na riječ samo ako mu predsjednik da riječ. Predstavnici zemalja koje se spominju u rezolucijama ili tijekom rasprava imaju pravo odgovoriti u okviru ograničenog vremena koje im je dodijeljeno.

2.   Vrijeme za izlaganje tijekom rasprava u Skupštini ravnomjerno se dijeli između predstavnika Europskog parlamenta i država AKP-a. Na prijedlog predsjednika Skupština može odlučiti da će ograničiti vrijeme za izlaganje. Članovi mogu dopuniti svoje izjave pisanim sudjelovanjem koje ne smije premašiti 2 000 znakova. Pisana sudjelovanja pohranjuju se na izvornom jeziku.

3.   Vrijeme za izlaganje zastupnika Europskog parlamenta dodjeljuje se u skladu s d'Hondtovim sustavom.

4.   Članovi Vijeća ministara AKP-a i EU-a ili njihovi imenovani predstavnici te predstavnici tijela i institucija iz članka 3. stavka 2. u raspravi sudjeluju na vlastiti zahtjev.

5.   Glavni tajnik Europskog parlamenta i glavni tajnik Tajništva AKP-a imaju pravo na riječ na sjednicama Predsjedništva i sjednicama Skupštine ako su od svojih domova za to dobili odgovarajući mandat i ako supredsjednik koji predsjeda tim sjednicama to od njih zatraži.

6.   Osim u slučajevima predviđenima stavkom 6., govornika smije prekinuti samo predsjednik ako prekorači dodijeljeno vrijeme za govor.

7.   Ako se govornik udalji od teme, predsjednik ga opominje. Ako govornik u tome ustraje, predsjednik mu može oduzeti riječ onoliko dugo koliko mu se čini primjerenim.

Članak 16.

Pravo glasa i načini glasovanja

1.   Svaki član s pravom glasa ima jedan neprenosivi glas.

2.   U Skupštini se obično glasuje dizanjem ruke. Ako je nejasan ishod takvog glasovanja, iznova se glasuje koristeći kartice u boji ili elektronički sustav glasovanja.

3.   Skupština glasuje tajno ako najmanje deset članova podnese pisani zahtjev do deset ujutro na dan glasovanja.

4.   Odluka se smatra prihvaćenom samo ako dobije većinu danih glasova. Ako zahtjev o odvojenom glasovanju do deset ujutro na dan glasovanja podnese najmanje pet članova, zastupnici parlamenata država AKP-a i zastupnici Europskog parlamenta glasuju odvojeno te se glasuje naizmjenično. U tom slučaju dotični se tekst smatra prihvaćenim samo ako dobije većinu danih glasova i zastupnika parlamenata država AKP-a i zastupnika Europskog parlamenta koji sudjeluju u glasovanju.

5.   Kod izjednačenog rezultata prijedlog se ne usvaja. Može se podnijeti ponovno na idućoj sjednici Skupštine.

6.   Ako do deset ujutro na dan glasovanja najmanje pet članova podnese zahtjev, Skupština glasuje o zasebnim dijelovima teksta stavke ili amandmana.

7.   Sve zahtjeve koji se podnesu u skladu sa stavcima 3., 4. i 6. njihovi podnositelji mogu bilo kada povući prije glasovanja.

Članak 17.

Obrazloženja glasovanja

Svaki član može dati usmeno obrazloženje konačnog glasovanja u trajanju od najdulje jedne i pol minute ili pisano obrazloženje od najviše 200 riječi. Pisana obrazloženja pohranjuju se na izvornom jeziku.

Članak 18.

Rezolucije Skupštine

1.   Skupština u skladu s člankom 7. glasuje o prijedlozima rezolucija sadržanima u izvješćima koja podnose stalni odbori.

2.   Skupština u skladu s člankom 7. glasuje i o svim prijedlozima rezolucija o hitnim pitanjima.

3.   Predsjednik poziva podnositelje prijedloga rezolucija o sličnim hitnim pitanjima da sastave kompromisni prijedlog rezolucije. Na kraju rasprave u Skupštini se glasuje o svim kompromisnim prijedlozima rezolucija i amandmana koji se na njih odnose. Kad se kompromisni prijedlog rezolucije prihvati, nijedan se drugi podneseni prijedlog o istom pitanju ne razmatra.

4.   Rezolucije koje Skupština donese prosljeđuju se Europskoj komisiji i Vijeću ministara AKP-a i EU-a te ostalim zainteresiranim stranama. Europska komisija i Vijeće ministara AKP-a i EU-a na idućoj sjednici Skupštine izvještavaju o radnjama poduzetima po donošenju rezolucija.

Članak 19.

Izmjene

1.   Amandmane može podnijeti predstavnik države AKP-a s pravom glasa, klub zastupnika ili deset članova. Amandmani se odnose na tekst koji se želi izmijeniti te se podnose pisanim putem. Predsjednik na temelju tih kriterija odlučuje o njihovoj dopuštenosti.

2.   Rok za podnošenje izmjena objavljuje se na početku sjednice.

3.   Prilikom glasovanja izmjene imaju prednost pred tekstom na koji se odnose.

4.   Ako su na isti dio teksta podnesena dva ili više amandmana, najprije se glasuje o amandmanu koji se najviše razlikuje od izvornog teksta. U obzir se mogu uzeti samo usmene izmjene kojima se ispravljaju činjenične ili jezične pogreške. Za sve ostale usmene amandmane dopuštenje daje Skupština. Usmeni amandman ne uzima se u obzir ako mu se usprotivi deset stalnih članova.

Članak 20.

Pitanja za pisani odgovor

1.   Svaki član Skupštine može Vijeću ministara AKP-a i EU-a ili Europskoj komisiji postaviti pitanja za pisani odgovor.

2.   Pitanja u pisanom obliku podnose se Predsjedništvu koje odlučuje o tome jesu li dopuštena te ih ako jesu, prosljeđuje, ovisno o tome na koga se odnose, Vijeću ministara AKP-a i EU-a ili Europskoj komisiji. Vijeće ministara AKP-a i EU-a ili Europska komisija pozivaju se da pisani odgovor daju u roku od dva mjeseca od datuma prosljeđivanja pitanja.

3.   Pitanja na koja je odgovoreno Europski parlament zajedno s odgovorima objavljuje u Službenom listu Europske unije, a države AKP-a u bilo kojem obliku koji smatraju odgovarajućim.

4.   Pitanja na koja u predviđenom roku nije odgovoreno objavljuju se na isti način uz napomenu da na njih još nije odgovoreno.

Članak 21.

Vrijeme za pitanja

1.   Vrijeme za pitanja s Vijećem ministara AKP-a i EU-a i Europskom komisijom održava se na svakoj sjednici prema rasporedu koji odredi Predsjedništvo, kako bi se osigurala nazočnost obje institucije na najvišoj razini.

2.   Svaki član Skupštine može postaviti jedno pitanje Vijeću ministara AKP-a i EU-a i jedno Europskoj komisiji. Ako pitanje potpisuje više članova, samo se jedan od njih poziva da ga postavi.

3.   Pitanja se pisanim putem podnose Predsjedništvu do roka koji ono određuje.

4.   U hitnim slučajevima, i uz pristanak institucija na koje su pitanja naslovljena, supredsjednici ili Predsjedništvo mogu odlučiti da će pitanje uvrstiti u dnevni red čak i ako je prošao rok kojeg je odredilo Predsjedništvo.

5.   Supredsjednici Skupštine odlučuju o dopuštenosti pitanja. Pri tome se ravnaju prema području primjene i uvjetima Sporazuma o partnerstvu. Pitanja koja se odnose na teme koje su već uvrštene u dnevni red rasprave s dotičnom institucijom nisu dopuštena. Pitanja koja su proglašena dopuštenima prosljeđuju se Vijeću ministara AKP-a i EU-a ili Europskoj komisiji. Supredsjednici odlučuju o redoslijedu po kojem se pitanja obrađuju. Podnositelj pitanja odmah se obavještava o njihovoj odluci.

6.   Pitanja ne smiju biti dulja od 100 riječi. Pitanje mora biti u obliku pitanja, a ne izjave.

7.   Skupština predviđa određeno vrijeme tijekom svake sjednice za razmatranje pitanja upućenih Vijeću ministara AKP-a i EU-a i Europskoj komisiji. Na pitanja na koja se ne odgovori zbog nedostatka vremena odgovara se pisanim putem, osim ako podnositelj ne povuče pitanje.

8.   Na pitanje se može odgovoriti samo ako je nazočan podnositelj pitanja ili ako je prije početka vremena za pitanja pisanim putem obavijestio supredsjednike o imenu svojeg zamjenika.

9.   Ako ni podnositelj pitanja ni njegov zamjenik nisu nazočni, na pitanje se odgovara pisanim putem.

10.   Vijeće ministara AKP-a i EU-a ili Europska komisija unaprijed daju odgovore pisanim putem. Jedno kratko dodatno pitanje može postaviti podnositelj prvotnog pitanja, ako je nazočan, ili njegov zamjenik ako je podnositelj prvotnog pitanja pisanim putem prije početka vremena za pitanja o imenu svojeg zamjenika obavijestio supredsjednike. Predsjednik može odbiti pitanja o temama koje se ne odnose na prvotno pitanje. Ostala se pitanja potom mogu postaviti Vijeću ministara AKP-a i EU-a ili Europskoj komisiji na temelju „traženja riječi”, ako vrijeme dopusti.

11.   Nakon odgovora Vijeća ministara AKP-a i EU-a ili Europske komisije može uslijediti rasprava ako to zahtijeva deset ili više članova Skupštine. O trajanju rasprave odlučuje predsjednik.

Članak 22.

Izvješće Vijeća ministara AKP-a i EU-a o provedbi Sporazuma o partnerstvu

Izvješće Vijeća ministara AKP-a i EU-a o provedbi Sporazuma o partnerstvu, u kojemu se između ostaloga obrađuju i mjere poduzete u skladu s rezolucijama i preporukama koje je Skupština usvojila, tiskaju se na službenim jezicima i razdjeljuju na godišnjoj raspravi u Skupštini.

Članak 23.

Nadzor provedbe Sporazuma o partnerstvu

Ne dovodeći u pitanje regionalna izvješća iz članka 6., na prijedlog Predsjedništva Skupština može imenovati jednog suizvjestitelja AKP-a i jednog suizvjestitelja EU-a da sastave izvješće o određenoj regiji ili bilo kojoj drugoj temi u vezi s provedbom Sporazuma o partnerstvu.

Članak 24.

Zahtjevi Vijeća ministara AKP-a i EU-a za mišljenje

1.   Ako se od Skupštine traži mišljenje o odluci ili prijedlogu odluke, rezoluciji, preporuci ili mišljenju Vijeća ministara AKP-a i EU-a, dotični se zahtjev podnosi Predsjedništvu koji taj predmet, zajedno sa svojom preporukom, prosljeđuje Skupštini.

2.   Predsjedništvo može donijeti konačnu odluku o predmetu koji Vijeće ministara AKP-a i EU-a proglasi hitnim.

Članak 25.

Stalni odbori

1.   Skupština u okviru provedbe Sporazuma o partnerstvu osniva tri stalna odbora (23) koji su nadležni za sljedeća područja:

| — | promicanje demokratskih postupaka s pomoću dijaloga i savjetovanja; |
| --- | --- |

—

promicanje demokratskih postupaka s pomoću dijaloga i savjetovanja;

| — | ekonomska, financijska i trgovinska pitanja i provedbu Europskog fonda za razvoj; |
| --- | --- |

—

ekonomska, financijska i trgovinska pitanja i provedbu Europskog fonda za razvoj;

| — | socijalna i ekološka pitanja. |
| --- | --- |

—

socijalna i ekološka pitanja.

2.   U skladu s općim odredbama za rad Skupštine stalni odbori sastavljeni su od članova Skupštine u skladu s člankom 1. te se njihov rad izričito temelji na sudjelovanju obje strane.

3.   Skupština na prijedlog Predsjedništva usvaja Poslovnik stalnih odbora.

Članak 26.

Privremeni odbori za daljnje praćenje

1.   Predsjedništvo može na prijedlog Skupštine osnovati privremene odbore za daljnje praćenje određenih tema povezanih sa Sporazumom o partnerstvu ili pitanjima koja su njime obuhvaćena. Istovremeno smiju djelovati najviše dva takva odbora. Odbori za daljnje praćenje moraju dovršiti svoj rad u roku od jedne godine.

2.   Predsjedništvo odlučuje o njihovim nadležnostima, sastavu i mandatu.

Članak 27.

Radionice

1.   S namjerom poticanja „boljeg razumijevanja između naroda Europske unije i onih iz država AKP-a te podizanja svijesti javnosti o razvojnim pitanjima” Skupština organizira radionice u redovitim vremenskim razmacima i u Europskoj uniji i u državama AKP-a.

2.   Za organiziranje radionica nadležno je Predsjedništvo koje posebno koristi priliku da pozove osobe koje Skupštini mogu dati informacije iz prve ruke o bitnim političkim, ekonomskim, socijalnim i kulturnim prilikama.

3.   Dan prije početka svake sjednice Skupštine održavaju se najviše tri radionice. Svaki izvjestitelj na sjednici podnosi kratko usmeno izvješće, nakon čega po mogućnosti slijedi rasprava.

Članak 28.

Misije i izaslanstva

1.   Predsjedništvo može u okviru raspoloživih proračunskih sredstava organizirati informativne misije u države AKP-a, države članice EU-a ili međunarodne organizacije. Predsjedništvo ili Skupština također mogu odlučiti da na poziv dotične zemlje u nju pošalju zajedničko izaslanstvo za promatranje predsjedničkih ili parlamentarnih izbora, pod uvjetom da ne postoje problemi sa sigurnošću i da je to, u slučaju zastupnika Europskog parlamenta, u skladu s internim pravilima Europskog parlamenta. Osim toga, u skladu s načelom bliske suradnje iz članka 29. Predsjedništvo može poslati izaslanstva na sjednice Europskog gospodarskog i socijalnog odbora i na sastanke socijalnih partnera, uključujući i one koji se ne održavaju u Bruxellesu.

Izvješće se podnosi Predsjedništvu, te na idućoj sjednici Skupštine. Na idućoj sjednici Predsjedništva raspravlja se o konkretnim daljnjim radnjama u vezi s preporukama iz izvješća.

2.   Supredsjednici ili njihovi potpredsjednici mogu biti nazočni na sjednicama na visokoj razini ili na sjednicama međunarodnih parlamentarnih tijela ako su pozvani na sudjelovanje kako bi službeno, bilo pojedinačno ili zajedno, zastupali Skupštinu. Takve misije moraju zastupati Skupštinu u cjelini, a njihove aktivnosti moraju odražavati zajedničke interese AKP-a i EU-a.

Članak 29.

Dijalog s civilnim društvom

Skupština poduzima radnje kako bi osigurala da države AKP-a i Europska unija održavaju redovite kontakte i dijalog s predstavnicima gospodarskih i socijalnih partnera AKP-a- i EU-a te s drugim predstavnicima civilnog društva kako bi saznali njihov stav o postizanju ciljeva Sporazuma o partnerstvu. Ti predstavnici civilnog društva imaju priliku biti nazočni na regionalnim sjednicama i sjednicama stalnih odbora te sudjelovati u radionicama. Predsjedništvo za svaki slučaj zasebno razmatra uvjete pod kojima im se upućuje poziv.

Članak 30.

Počasni predsjednik

Skupština na prijedlog Predsjedništva, i u iznimnim slučajevima, bivšem supredsjedniku može dodijeliti titulu počasnog predsjednika. Na taj način Skupština dotičnoj osobi odaje priznanje za istaknute zasluge u ostvarivanju ciljeva Skupštine tijekom njezina članstva u Skupštini.

Članak 31.

Glavno tajništvo

Glavni tajnik Europskog parlamenta i glavni tajnik Glavnog tajništva AKP-a poduzimaju sve potrebne radnje kako bi pomogli Skupštini u njezinu radu i osigurali joj neometano funkcioniranje. Mogu imenovati visokog dužnosnika iz svojih Glavnih tajništva da ih predstavlja kao glavni sutajnik Skupštine. Odgovaraju Predsjedništvu.

Članak 32.

Financijska uredba

Skupština na prijedlog Predsjedništva usvaja svoju financijsku uredbu.

Članak 33.

Tumačenje Poslovnika

Predsjednik, ili na njegov zahtjev Predsjedništvo, odlučuje o pitanjima u vezi s tumačenjem ovog Poslovnika.

Članak 34.

Pitanja o pridržavanju Poslovnika

1.   Član Skupštine može postaviti pitanje o pridržavanju Poslovnika ili podnijeti postupovni prijedlog te ima prioritetno pravo na riječ. Vrijeme za izlaganje o pridržavanju Poslovnika ili postupovnom prijedlogu ne može biti dulje od dvije minute.

2.   Predsjednik na zahtjev i na najduže dvije minute može dati riječ jednom govorniku koji je protiv prijedloga.

3.   Nijedan drugi govornik ne dobiva pravo na riječ.

4.   Predsjednik objavljuje svoju odluku o pitanju pridržavanja Poslovnika ili postupovnom prijedlogu. Prije toga može se posavjetovati s Predsjedništvom.

Članak 35.

Revizija Poslovnika

1.   O izmjenama Poslovnika odlučuje Skupština na temelju prijedloga Predsjedništva nakon savjetovanja s Odborom za politička pitanja.

2.   Amandmani se usvajaju samo ako dobiju većinu glasova svake od dviju skupina predstavnika u Skupštini.

3.   Ako nije drukčije određeno prilikom glasovanja, izmjene Poslovnika stupaju na snagu prvog dana sjednice nakon prihvaćanja amandmana.

PRILOG I.

Ovlasti, nadležnosti, sastav i postupci stalnih odbora

Članak 1.

Postoje tri stalna parlamentarna odbora sa sljedećim ovlastima i nadležnostima:

| I. | ODBOR ZA POLITIČKA PITANJA

  Ovaj odbor nadležan je za:






  1. | Politički dijalog (članak 8. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a), razvoj i institucijska pitanja; |
| --- | --- | --- |

I.

ODBOR ZA POLITIČKA PITANJA

Ovaj odbor nadležan je za:

1.

Politički dijalog (članak 8. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a), razvoj i institucijska pitanja;

| 2. | Poštovanje i promicanje ljudskih prava, demokracije i odgovornog upravljanja (članak 9. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a); |
| --- | --- |

2.

Poštovanje i promicanje ljudskih prava, demokracije i odgovornog upravljanja (članak 9. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a);

| 3. | Politike uspostavljanja mira te sprečavanje i rješavanje sukoba (članak 11. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a); |
| --- | --- |

3.

Politike uspostavljanja mira te sprečavanje i rješavanje sukoba (članak 11. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a);

| 4. | Pitanja u vezi s migracijom (članak 13. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a); |
| --- | --- |

4.

Pitanja u vezi s migracijom (članak 13. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a);

| 5. | Odnose Skupštine s relevantnim međunarodnim organizacijama. |
| --- | --- |

5.

Odnose Skupštine s relevantnim međunarodnim organizacijama.

Ovaj odbor koordinira rad informativnih misija, uključujući rad promatračkih misija na izborima, u skladu s člankom 28. Poslovnika Skupštine.

| II. | ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCIJE I TRGOVINU

  Ovaj odbor nadležan je za:






  1. | Gospodarski razvoj i trgovinsku suradnju te za stvaranje mogućnosti za razvoj i partnerstvo; |
| --- | --- | --- |

II.

ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCIJE I TRGOVINU

Ovaj odbor nadležan je za:

1.

Gospodarski razvoj i trgovinsku suradnju te za stvaranje mogućnosti za razvoj i partnerstvo;

| 2. | Makroekonomske i strukturalne reforme, razvoj gospodarskog sektora i turizma (članci 22. do 24. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a); |
| --- | --- |

2.

Makroekonomske i strukturalne reforme, razvoj gospodarskog sektora i turizma (članci 22. do 24. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a);

| 3. | Nove trgovinske sporazume AKP-a i EU-a, pristup tržištu i postupnu integraciju država AKP-a u svjetsko gospodarstvo (članci 34. do 37. Sporazuma o partnerstvu između zemalja AKP-a i EU-a); |
| --- | --- |

3.

Nove trgovinske sporazume AKP-a i EU-a, pristup tržištu i postupnu integraciju država AKP-a u svjetsko gospodarstvo (članci 34. do 37. Sporazuma o partnerstvu između zemalja AKP-a i EU-a);

| 4. | Trgovinu i radne standarde (članak 50. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a); |
| --- | --- |

4.

Trgovinu i radne standarde (članak 50. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a);

| 5. | Ruralni razvoj, ribarstvo i sigurnost hrane (članci 53. i 54. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a); |
| --- | --- |

5.

Ruralni razvoj, ribarstvo i sigurnost hrane (članci 53. i 54. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a);

| 6. | Sva pitanja povezana sa suradnjom u financiranju razvoja, uključujući praćenje provedbe Europskog fonda za razvoj. |
| --- | --- |

6.

Sva pitanja povezana sa suradnjom u financiranju razvoja, uključujući praćenje provedbe Europskog fonda za razvoj.

| III. | ODBOR ZA SOCIJALNA PITANJA I OKOLIŠ

  Ovaj odbor nadležan je za:






  1. | Društveni i ljudski razvoj; |
| --- | --- | --- |

III.

ODBOR ZA SOCIJALNA PITANJA I OKOLIŠ

Ovaj odbor nadležan je za:

1.

Društveni i ljudski razvoj;

| 2. | Socijalnu infrastrukturu i usluge, uključujući pitanja zdravlja i obrazovanja (članak 25. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a); |
| --- | --- |

2.

Socijalnu infrastrukturu i usluge, uključujući pitanja zdravlja i obrazovanja (članak 25. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a);

| 3. | pitanja povezana s mladima i kulturom (članci 26. i 27. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a); |
| --- | --- |

3.

pitanja povezana s mladima i kulturom (članci 26. i 27. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a);

| 4. | Pitanja koja se odnose na spolove (članak 31. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a); |
| --- | --- |

4.

Pitanja koja se odnose na spolove (članak 31. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a);

| 5. | Okoliš i prirodne resurse (članak 32. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a). |
| --- | --- |

5.

Okoliš i prirodne resurse (članak 32. Sporazuma o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a).

Članak 2.

1.   Svaki član Skupštine ima pravo biti član jednog stalnog odbora.

2.   Odbori imaju 52 člana te je u njima jednak broj zastupnika Europskog parlamenta s jedne strane i zastupnika parlamenata država AKP-a s druge strane. Ako se broj država AKP-a poveća, proporcionalno se povećava i broj članova stalnih odbora.

3.   Na poziv Predsjedništva odbora članovi Skupštine također mogu biti nazočni na sjednicama odbora čiji nisu članovi, sa savjetodavnom funkcijom, ili ako se tema rasprave odnosi na njihovu zemlju ili regiju.

4.   Nazočnost predstavnika koji nisu zastupnici nijednog parlamenta dopušta se jedino ako se tema rasprave odnosi na njihovu zemlju, ali oni nemaju pravo glasa.

5.   Osim ako odbor ne odluči drukčije, sve su sjednice javne.

Članak 3.

1.   Sastav odbora u najvećoj mogućoj mjeri odražava sastav Skupštine.

2.   Odbor izabire Predsjedništvo odbora među svojim članovima na razdoblje od jedne godine.

3.   Predsjedništvo odbora sastoji se od dva supredsjednika (jednog predstavnika Europskog parlamenta i jednog predstavnika država AKP-a) te četiri supotpredsjednika (dva predstavnika država AKP-a i dva predstavnika Europskog parlamenta).

4.   Odborom zajedno predsjedaju zastupnik Europskog parlamenta i zastupnik parlamenta države AKP-a.

5.   Odbor može imenovati izvjestitelje za razmatranje određenih pitanja s područja njihove nadležnosti i pripremanje izvješća koja se, uz odobrenje Predsjedništva, podnose Skupštini, u skladu s člankom 2. Poslovnika.

Prijedlozima rezolucija sadržanima u izvješćima može biti priloženo obrazloženje koje ne smije biti dulje od četiri stranice.

6.   Stalni odbori mogu raspravljati o drugim točkama dnevnog reda bez sastavljanja izvješća i pisanim putem izvijestiti Predsjedništvo da se o tim točkama raspravljalo.

7.   Odbori također doprinose dijalogu s nevladinim subjektima, u skladu s člankom 17. stavkom 3. Sporazuma o partnerstvu, posebno u obliku saslušanja.

8.   Odbori izvještavaju Skupštinu o svojem radu.

Članak 4.

1.   Odbori se sastaju na poziv supredsjednika odbora najviše četiri puta godišnje, od čega dvaput tijekom sjednica Skupštine.

2.   Svaki član može podnijeti amandmane na razmatranje u odboru. Što se tiče postupka, na sjednice odbora na odgovarajući se način primjenjuju članci 3. (nazočnost drugih institucija), 4. (promatrači), 8. (kvorum), 9. (predsjedanje dnevnim sjednicama), 16. (pravo glasa i načini glasovanja) i 29. (dijalog s civilnim društvom) Poslovnika Skupštine.

PRILOG II.

Duljina tekstova

Za tekstove predane na prevođenje i umnožavanje vrijede sljedeće maksimalne duljine:

| — | Za obrazloženja, pripremne radne dokumente i izvješća o informativnim misijama: šest stranica; |
| --- | --- |

—

Za obrazloženja, pripremne radne dokumente i izvješća o informativnim misijama: šest stranica;

| — | Za prijedloge rezolucija sadržane u izvješćima te hitne teme: četiri stranice, uključujući uvodne izjave, ali bez pozivanja. |
| --- | --- |

—

Za prijedloge rezolucija sadržane u izvješćima te hitne teme: četiri stranice, uključujući uvodne izjave, ali bez pozivanja.

Stranica podrazumijeva tekst od 1 500 znakova (bez razmaka).

Ovaj se Prilog može izmijeniti običnom odlukom Predsjedništva.

PRILOG III.

Sjednice političkih skupina zastupnika

Klubovi zastupnika Europskog parlamenta, a i zastupnici Europskog parlamenta i parlamenata država AKP-a, u skladu s političkom pripadnosti, mogu se sastajati na margini sjednica Skupštine, ali ne u vrijeme samog održavanja sjednica. Za te sjednice osigurava se usmeno prevođenje.

PRILOG IV.

Pravila Europskog parlamenta o uslugama usmenog i pismenog prevođenja (članak 11. ovog Poslovnika)

Usluge usmenog i pismenog prevođenja (24)

| (a) | Za sve sjednice u uobičajenim mjestima rada Parlamenta:






  (i) | usmeno prevođenje osigurava se na svim radnim jezicima stvarno nazočnih europskih članova Zajedničke parlamentarne skupštine; |
| --- | --- | --- |

(a)

Za sve sjednice u uobičajenim mjestima rada Parlamenta:

(i)

usmeno prevođenje osigurava se na svim radnim jezicima stvarno nazočnih europskih članova Zajedničke parlamentarne skupštine;

| (ii) | stvarna nazočnost u smislu ovog stavka odnosi se na prisustvovanje svim dnevnim sjednicama, te na prisustvovanje onih članova na koje se to odnosi sjednicama Predsjedništva i stalnih odbora; |
| --- | --- |

(ii)

stvarna nazočnost u smislu ovog stavka odnosi se na prisustvovanje svim dnevnim sjednicama, te na prisustvovanje onih članova na koje se to odnosi sjednicama Predsjedništva i stalnih odbora;

| (iii) | usluge pismenog prevođenja tijekom svake sjednice osiguravaju se na engleskom i francuskom jeziku. |
| --- | --- |

(iii)

usluge pismenog prevođenja tijekom svake sjednice osiguravaju se na engleskom i francuskom jeziku.

| (b) | Za sve sjednice izvan uobičajenih mjesta rada Parlamenta:






  (i) | za Zajedničku parlamentarnu skupštinu AKP-a i EU-a usluge usmenog prevođenja u pravilu se osiguravaju na engleskom, francuskom, njemačkom, španjolskom, talijanskom i portugalskom jeziku; ostali se jezici mogu uzeti u obzir u iznimnim situacijama za određene sjednice (npr. jezik Predsjedništva Vijeća);
  Ako se dva tjedna prije planirane sjednice ustanovi da će na sjednici biti manje od tri člana koji se koriste bilo kojim od tih jezika, na dotičnim se jezicima neće osigurati usmeno prevođenje.
  Prisutnost se potvrđuje na sljedeće načine:






  — | za sjednice izvan Europske unije, rezerviranjem avionske karte preko ovlaštene putničke agencije Europskog parlamenta, ili |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Za sve sjednice izvan uobičajenih mjesta rada Parlamenta:

(i)

za Zajedničku parlamentarnu skupštinu AKP-a i EU-a usluge usmenog prevođenja u pravilu se osiguravaju na engleskom, francuskom, njemačkom, španjolskom, talijanskom i portugalskom jeziku; ostali se jezici mogu uzeti u obzir u iznimnim situacijama za određene sjednice (npr. jezik Predsjedništva Vijeća);

Ako se dva tjedna prije planirane sjednice ustanovi da će na sjednici biti manje od tri člana koji se koriste bilo kojim od tih jezika, na dotičnim se jezicima neće osigurati usmeno prevođenje.

Prisutnost se potvrđuje na sljedeće načine:

—

za sjednice izvan Europske unije, rezerviranjem avionske karte preko ovlaštene putničke agencije Europskog parlamenta, ili

| — | za sjednice u Europskoj uniji na temelju popisa koje klubovi zastupnika šalju europskom Sutajništvu, s rezervacijom putne karte i/ili hotelske sobe; |
| --- | --- |

—

za sjednice u Europskoj uniji na temelju popisa koje klubovi zastupnika šalju europskom Sutajništvu, s rezervacijom putne karte i/ili hotelske sobe;

| (ii) | kad sjednica već počne, usluge usmenog prevođenja pružaju se na predviđenim jezicima čak i ako na određenoj sjednici ostane manje od tri člana koji koriste neki od tih jezika, |
| --- | --- |

(ii)

kad sjednica već počne, usluge usmenog prevođenja pružaju se na predviđenim jezicima čak i ako na određenoj sjednici ostane manje od tri člana koji koriste neki od tih jezika,

| (iii) | ako nakon primjene pravila iz stavka i. jezik zemlje domaćina nije sadržan u jezičnom profilu sjednice Zajedničke parlamentarne skupštine, naknadno se može osigurati aktivno i pasivno usmeno prevođenje tog jezika, ako se radi o jeziku Zajednice. |
| --- | --- |

(iii)

ako nakon primjene pravila iz stavka i. jezik zemlje domaćina nije sadržan u jezičnom profilu sjednice Zajedničke parlamentarne skupštine, naknadno se može osigurati aktivno i pasivno usmeno prevođenje tog jezika, ako se radi o jeziku Zajednice.

| (iv) | usluge pismenog prevođenja na engleski i francuski pružaju se tijekom svake sjednice. |
| --- | --- |

(iv)

usluge pismenog prevođenja na engleski i francuski pružaju se tijekom svake sjednice.

---

(1)  Donijela ju je Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 27. studenog 2013. u Adis Abebi (Etiopija).

1

(2)  http://en.wikipedia.org/wiki/African_Union_Convention_on_Preventing_and_Combating_Corruption-cite_note-1#cite_note-1

2

(3)  COM(2006) 0421.

3

(4)  Donijela ju je Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 27. studenog 2013. u Adis Abebi (Etiopija).

4

(5)  SL L 317, 15.12.2000, str. 3.

5

(6)  SL L 287, 28.10.2005, str. 4.

6

(7)  SL L 287, 4.11.2010, str. 3.

7

(8)  SL C 327, 10.11.2011., str. 11.

8

(9)  http://www.acp.int/content/outcome-documents-7th-summit-acp-heads-state-and- government-and-96th-acp-council-ministers

9

(10)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

10

(11)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/34428351.pdf

11

(12)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/130243.pdf

12

(13)  http://ssc.undp.org/content/dam/ssc/documents/HLC%20Reports/Framework%20of%20Operational%20Guidelines_all%20languages/SSC%2017_3E.pdf

13

(14)  Završno izvješće (2011.), 4.5.2011.

14

(15)  Završna verzija završnog dokumenta (2012.), 20.3.2012.

15

(16)  http://www.oecd.org/dac/dac-global-relations/dialogue-triangular-cooperation.htm

16

(17)  A/RES/64/222 A-RES-64-222f.doc

17

(18)  http://www.undp.org/content/dam/undp/library/corporate/Executive%20Board/2013/English/B-11712E-2013-JBM-Leveraging%20South-South%20cooperation%20and%20triangular%20cooperation.pdf

18

(19)  COM(2011) 840,7.12.2011.

19

(20)  Donijela ju je Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 27. studenog 2013. u Adis Abebi (Etiopija).

20

(21)  Donijela ju je Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 27. studenog 2013. u Adis Abebi (Etiopija).

21

(22)  Vidi Prilog IV.

22

(23)  Za detaljnija pravila vidi Prilog I.

23

(24)  Vidi također Kodeks o višejezičnosti, posebice njegove članke 2. stavak 2. i 8. stavak 2.

24

---